I lí- A TÁRSADALMI ÉLET SZÉPSÉGE. 27 



miatt ki nem pótolhatná, nzért mert nemzeti nyelv, lígy illik a' nem- 

 zeti jelicmhöz, mint embcrbdr az emberi testhez. Épen illyen viszony 

 van az egyetemes, és nemzeti philosophiák küzütt. Mert bár pjiijoso- 

 phiai eszméknek, elveknek tisztádon tisztáknak kell lenniük, és mint 

 tiszta víznek semmi helyi, és kori szint nem szabad magukon viselniük, 

 felhőtlennek kell lenni a' bölcselő' egének , és a' gózkOron jóval fülül- 

 emelkedettnek, ez igaz; de az is igaz ám, hogy a' melly bülcseló- ezen 

 eszmék', és elvek' tisztaságával harmóniába nem bírja hozni a' nemzeti, 

 sőt egyéni élet' érdekeit, a' ki csak a' felhőket érő kopár sziklák' tetején 

 járdái szüntelen: annak bölcseletei épen nem lehetnek kielégítők. Mert 

 jól tudjuk, hogy az élettudomány nem csak a' hideg észnek, hanem szól 

 a' szívnek, az érzelemnek is; füladata ennek nem csak az elmélet, ha- 

 nem a' jellemképzés , és az elvek' kijavítása által előidézendő gyakorla- 

 ti életszépítés. Ámde ezek annjifélék, a" mennyi a' nemzet, és így 

 azért kell a' philosophiának a' nemzeti sajátságok — alkatok — életfor- 

 mákhoz is simulni, hogy eszméivel , és elveivel épen ott, és úgy gazda- 

 gítsa azokat, kiket tanítni akar, mint ezeknek szüksége, és képessége 

 kívánja. Ha tehát a' bülcselő sikeresen akar munkálni: üszhangban kell 

 lenni philosophiájának nemzete' jellemével, és szükségeivel; máskép 

 bátrak vagyunk kérdeni : mikép számolhat sikerre a' nemzetiséggel baj- 

 lódni nem akaró philosophia? mikép ek'gíti ki például, a' keleti fajta, 

 gyakorlati irányú, mély érzelmű, egyszerű, nyílt kehUí magi/art dkár 

 az elméleti irányit, kissé érzelgő műszavak' p(íláiba rejlő /léi/iet , akár 

 a' mindenen iidvariasan elsikamló fülűletes, de életvidor yr^/zA; philoso- 

 phia? Saját és nemzeti philosophiát tehát a' magyarnak ollyat, mellynek 

 eszméi, és fő elvei az egyetemes vagy világphilosophia' magas és tiszta 

 forrásából keletkezzenek ugyan ; de üntüzzék folyamai a' nemzetiség' irá- 

 nyait is alkalmazás által már viselve a' kor' typusat, és a' hely' színe- 

 zetét. Valóban nem mondunk sokat, ha állítjuk, miként a' nemzeti 

 elem fő kelléke a' philosophiának; és igaz nemzeti philosophia nélkül 

 nincs mivelt nemzetiség, és nemzeti míveltség; mert ez ad a' nemzetnek 

 meghatározott állandó bélyeget, a' nemzeti nyelvvel együtt, ez ad erőt 

 és akaratot a' nagy tettekre, ez teszi szilárddá a' nemzeti jellemet, melly 

 aztán fölmenti azt az elkorcsosodástól , és a* végelenyészés' veszélyeitől : 



4* 



