62 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



ben áll. Az ember saját érdeme és tettleges hozzájárulta nélkül jut az 

 isteneszméhez. Az isteni szeretet kegyelmi alakban hat az emberre 's 

 ez által önmagát kijelentvén , oka lesz az eszmének , mellyhez az em- 

 beri tndam saját erejűleg soha föl nem emelődhetett volna. Szóval , 

 az isteneszme kívülről hozatik az ember' tudamába kijelentés által. 



Láthatni ezekből, hogy a' kijelentés, mellyről itt sző van, két 

 személyt igényel: 1) kijelentőt, és 2) a' kijelentést elfogadót. Minél fog- 

 va a' kijelentés két személy közötti viszony , még pedig külső viszony. 

 Kijelentő a' végetlen isten ^ elfogadó a' véges ember. Mindenik kivül 

 yan a' másikon és csak kívülről jőnek egymással viszonyba. Az isten 

 teszi a' viszonyt az ember' minden érdeme nélkül, tehát kegyelemből, 

 mellynek lényege a' végetlen szeretet. 



A' külső viszonyt, akárhol tűnjék föl, végesség jellemzi. A' 

 lény, melly magát egy másikhoz külső viszonyba állitja, épen az által 

 jelenti ki, hogy véges lény. ügyanollyan az is, mellyhez viszonyban 

 áll. De gondolható-e, hogy a' végetlen isten illy módon jelentse ki 

 magát? Hisz a' végetlen, mellyen kivül semmi sincs, teljességgel nem 

 jöhet viszonyba egy tőle különválttal. Tehát e' két fogalom : isten és 

 kijelentés, egymásnak ellenmondó fogalmak. Minek következtében a' 

 supernaturalismus , midőn az istent külső viszonyban lenni állitja as 

 emberhez, épen azon igenlénytől fosztja meg, niellyre egész szerkezer 

 tét alapította tudnillik a' végetlenségtől. 



Továbbá, ha szemesebb vizsgálat alá vettetnek a' kijelentés' fo- 

 kai, ügy találjuk, hogy azokban is rejtezik egy hiányos oldal. Mi 

 szembetünőleg mutatja, hogy a' supernaturalismus koránsem azon ál- 

 láspont, melly az isteneszme' eredetét teljesen megmagyarázhatná. Sőt 

 miután e' hiányos oldal kiemeltetik, világos lesz: hogy a' supernatu- 

 ralismus' meghaladtával szükségképen kell egy más állásponthoz áttér- 

 ni , melly a' kérdés alatti' hiányát kiegészítse. 



Ugyanis a' közvetlen supernaturalismusban az isteneszme kívül- 

 ről hozatik az ember' tudamába. Ámde a' szellem csak azt fogadhat- 

 ja el , mire már eredetileg fogammal bír. Itt tehát szükségképen szár- 

 mazik illy kérdés : van-e a' szellemben eredetileg illy fogam vagy nincs 1 

 Ha van , fölösleges a' kivülrőli behozás , mert a' szellem saját erejűleg 

 önélete' fejlésfolyamában képes az istejieszmét §iőhozni; ha nincs. 



