IV. 

 KÜZDELEM ÉS TÁJÉKOZÁS A' PHILOSOPHIÁBAN. 



OLVASTA 



a' M. T. T. kis gyűlésében FEBR. XXVI. M. DCCC. XLIV. 

 SZILAST JÁNOS RT. 



Minden érett eszii ember a' benne és körüle lévő tárgyakról gon- 

 dolkozni szokott ; és pedig gyakran vagy talán jobbára belyesen is gon- 

 dolkozik. Mégis ezért mindenkit philosophusnak szinte úgy nem mond- 

 hatunk • valamint a' köz embert csupán azért csillagásznak vagy mathe- 

 maticusnak nem szoktuk nevezni , mert ó is tudja , hogy a' napot éj 

 követi, és hogy erszényében bizonyos számú garasok vágynak. Igen, 

 a philosophusnak is tanulnia, és pedig sokat kell tanulnia; igen, ó'neki 

 a philosophia', és pedig a sajátképen xigy nevezett philosophia tanulá- 

 sára is sok és hosszú időt kell fordítania. Azokra nézve, kik ellenkezőt 

 tartanak és vallanak, helyesen jegyzi meg Hegel : Phaenomenologie des 

 Geistes. S. 53. „Minden tudomány-, művészet-, ügyesség- és mester- 

 ségre nézve bizonyosnak tartatik, hogy azoknak birása végett fáradalmas 

 tanulás és gyakorlat szükséges. Ellenben a philosophiát tekintve most 

 azon balvélemény látszik uralkodni, hogy, noha mindenkinek szeme 's 

 keze van, 's noha bőr és eszköz adatik kezébe, nem mindjárt képes sa- 

 rukat készíteni : philosophálni mégis közvetlen tud , és a' philosophiát 

 megbírálni mégis birja, minthogy a józan ész bizonyos sinórmértékúl 

 szolgál neki , mintha bizony a láb a' sarura nézve hasonlólag nem tar- 

 tathatnék mértéknek." így Hegel. A' philosophia gondos tanulása te- 



