KÜZDELEM ES TÁJÉKOZÁS A PHILOSOPHIÁBAK. 75 



majd a' liit' felliőibc rejtezkedik , majd így majd ligy változik. Annyit 

 minden esetre bizonyosnak mondanak, hogy Scliellingnek úgy nevezett 

 új és eddigelé csak alig sejtett tanitmánya semmi nem egyéb, mint 

 régibb írásaiból kiemelt állításoknak újszerű fejtegetése, hangos, titok- 

 teljes szavakba öltöztetve ; históriai , philologiai és bibliai tudományos- 

 sággal fűszerezve; a' keresztény hitágazatokkal szorosabb kapcsolatba 

 hozva. Die deutsche Philosopie von Biedermann, II. B. S. 664 — 665 , 

 azután S. 688 — 689. — Küiíd tehát a' philosophia; 's küzdünk mi is. 

 kik azzal foglalkoznak. 



De valljon minő sikere 's millyen eredménye vagyon e' küzde- 

 lemnek ? Megvallom: ezen eredményt egy két szúba foglalni 's mintegy 

 in nuce adni nem vagyok képes. Annyit mindazáltal bátran elmon- 

 dok : miszerint a' legkényesebb 's legmélyebb tárgyak körüli elmélke- 

 dés és vitatkozás elannyira kiélesítc az elméket, hogy az egész min- 

 denségben alig van tárgy, melly vagy közvetlen vagy közvetve szóba 

 ne jött volna; és hogy eme' vérig és lélekik ható fürkészetek , a' haj- 

 dankor' legalaposabb intézetit és az emberi nem' legszentebb érdekeit 

 kíméletlenül bonczolgaták. Azonban ezen állítás csak általános és nincs 

 eléggé határozottan kifejezve : ez okra nézve talán nem leszen minden 

 érdek nélkül a' különböző' véleményeket rendre fölhozni , 's azoknak 

 tarka vegyületét legalább röviden szem elejbe állítani. Krug mintegy 

 fájlalva említi, hogy a' eritica philosophia ama' szerencsétlen korszak- 

 ban szülétek , midőn a' politicai viharok és a' relígíoi czivódások leg- 

 hevesebben folytának. Azokat, kik a' históriára támaszkodtak, és a' 

 positív intezeteket föntartani ügyekeztek, az új philosophia' merész ál- 

 lításai fölrezzenték. Voltak, kik ugyanazt a' jó rend' fölbontó- 's le- 

 rontójának állíták. Mondák, hogy az, a' franczia forradalom' vad szü- 

 leménye ; mondák mások , ámbár helytelenül , hogy a' franczia forra- 

 dalmat is a' eritica philosophia szülte. Ezeket említíKrug, Allgem. Hand- 

 Avörterbuch. II. B. S. 577. — Hegel pedig dicsekszik és szinte fő dicső- 

 ségét helyezi abban : hogy a' philosophiai hosszú küzdelmek után ezen 



10* 



