KÜZDELEM ÉS TÁJÉKOZÁS a' PHILOSOPHIÁBAN. 77 



egész emberi nem' hatása mindig tökéletesb 's tökéletesb lesz: éhez ké- 

 pest a' világ maga magát kifejti, és így a' keresett absolutum , mellynél 

 tovább nem mehetni , a' világ' mindenségében 's valamelly belső erejé- 

 ben rejlik. 



De tovább nem lesz minden haszon nélkül röviden szemügyre 

 venni: az eddig említett sokféle philosophálásnak minő befolyása volt 

 az életbe vágó tudományokra, 's magára a' gyakorlati életre? Tekint- 

 vén a' természeti tudományokat, ha cgj' részről bizonyos, hogy épen 

 azon nemzetek, mellyek az elméleti philosophiával nem sokat foglal- 

 koztak, illyenek péld. az angolok és francziák, igenis ha egy részről 

 bizonyos, hogy épen ezen nemzetek a' különféle kísérletek és a' gyakor- 

 lati alkalmazás által csudálatos előmenetelt tevének a' természet' bő- 

 vebb ismeretében; ügy más részről tagadhatatlan, hogy az elmélkedő 

 német philosophusok a' természettani ismeretek' alapját merész de éles 

 combinatiők' segedelmével kifürkészvén, a' természettudomány' minden 

 ágát helyesen elrendezni segítek. A' históriára nézve Hegel ligy véle- 

 kedik , hogy a' világ' terén minden nemzetnek bizonyos missiőja és 

 szerepe vagyon, és hogy az egyes nemzetek minden körülményeik- s 

 tetteikkel mint szükséges és előlegesen meghatározható részek jelennek 

 meg a' világ' történetében; még a' philosophia' históriáját is úgy terjesz- 

 ti elő, hogy a' különféle rendszerek szinte szükségképen követik egy- 

 mást. A' practica phílosophiában Kant' föltétlen parancsa, vagyis cate- 

 goricus imperativusa ; Fichte' általános unhatározata, vagyis absolute 

 Selbstbestímmungja eléggé ismeretes. Hegel azt állítja , hogy csak az 

 által leszünk erényesek, ha viszonyainkhoz, péld. családunkhoz, tár- 

 sulatunkhoz, nemzetiinkhez és más effélékhez illően alkalmazzuk ma- 

 gunkat. Szó levén a' theologíáról , kétség kívül igaz, hogy Kant s 

 utána Schelling és Hegel a' posítiva religidt eredeti tekintélyétől meg- 

 fosztani, és egészen az ész' hatalma alá hajtani ügyekeztek. Mind ezek- 

 ből tehát látható, hogy az ujabb philosophia küzdései által minden 

 életbe vágó tudományt érintett, változtatott, és kitűzött czélokra al- 

 kalmazott. A' mi nem maradhat siker nélkül a' gyakorlati életben .- a' 

 természet-búvárok csendesen de szakadatlanul folytatják kutatásaikat. 

 A' történetírók fejtegetik : hogyan fejlék míntegj^ önmagában , s ho- 

 gyan jőve jelen állapotjára az emberi nem. A' köz és politicai életben 



