78 a' ma&yar tüd. társaság' értekezései. 



minden szabadabban mozog, 's minden szabadulni akar a' régibb kor- 

 látoktól. A' religio' dolgában folynak a' viták és súrlódások. Hlyeket 

 hord fiil az előbb is idéztem Biedermann, die deutsche Philos. II. B. 

 S. 69'i — 738. Egyébiránt a' köz tapasztalás is azt tanitja, hogy a' 

 mozgalom és küzdelem folyton foly , főkép a' politicát és religiót te- 

 kintve. Philosophusaink' főnökei között Kant' politicai elveit a' fran- 

 czia forradalom érlelé; Fichte hosszabb időt töltött Schweitzban , és, 

 úgy látszik , c' miatt Kantnál is szabadabb gondolkozású lón a' politi- 

 cában; Schelling a' hajdani görög szép respublica' szerkezetébe szere- 

 tett; Hegel' iQabb iskolája az 1789-ki lázadás' elveihez tér vissza, csu- 

 pán az észt és szabadságot akarván thronra ültetni. Mi a' religiót il- 

 leti; már maga Hegel fölhozza, hogy Lalande kimondá .- én istent az 

 egész égen kerestem, és sehol nem találtam. Enilitést tesz azon csil- 

 lagászról is, ki Napóleon' e' kérdésére: mit tart isten felől? ígj-^ vála- 

 szola: „Je n'ai pas besoin de cetté hypothése." Hegel's Werke XV. B. 

 S. 551 — 552. Richter pedig, Hegel' tanítványa, ennek halála után 

 egy pár év múlva egyenesen kimondá: „Dass die Schule Hegel's, wenn 

 sie ehrlich sein und nicht ihre eigenen imd die Grundsátze ihres Mei- 

 stcrs verleugnen vvolle, nothwendig die Unsterblichkeit der Seele und 

 die Persönlichkeit Gottes leugnen müsse." Biedermann, die d. Phil. II. 

 B. S. 463. Ezek között, csaknem azt mondhatni, azok még igen sze- 

 rények , kik csupán Móses' hitelét hozzák gyanúba , vagy Jézus' tekin- 

 télyét egészen lealacsonyítják. Van tehát küzdelem a' philosophiában ; 

 küzdelem van itt, igazán szólván, életre s halálra. 



De hát van e' helye a' tájékozásnak? Egyenesen kimondom: 

 hogy egész életembeni tudományos pályámon — isten' kegyelméből most 

 töltöm korom' 50-dik évét — nem találtam olly kérdésre, mellynek meg- 

 fejtése több fáradozásomba, elmélkedésembe, ész- és szívnyugtalan- 

 ságba került volna, mint a' most említettem tájékozási kérdés, vagy 

 is magam' orientatiója a' philosophiában. Sokszor történt, hogy épen 

 ott találtam lij nehézségekre , hol fölvilágitást kerestem. Elmémet sok- 

 szor a' szédülésig megfeszítettem , hogy testemet lelkemmel , eszemet 



