A TUFNAI CSONTBAB I.ANGOK.. 91 



csontokról '). A' legelsd tiidósitást azonban a' magyarhoni csontbarlan- 

 gokrúl Paterson-Hayn-nak köszünjiik -). Később Brüchmann , wolfenbüt- 

 teli orvos bővebben leírta azokat'). Azon barlangokat irák ezen tudó- 

 sok le, mellyek Liptó vármegyében a' Kárpátok' déli lejtőjében Ma- 

 gyar- és Lengyelország' határain találtatnak, 's mellyeket az odavaló nép 

 Sdrhánybarlaugoknak nevez, mivel az azokban találtató roppant nagj'- 

 ságu csontokat sárkányoknak tulajdonítja. Reményi hető egyébiránt, hogy 

 természetvizsgálóink e' fontos tárgy iránt élénkebb figyelemmel visel- 

 tetvén, több csontbarlangokat fedezendnek még fel honunkban, mire 

 gazdag találiielyül ajánlkoznak honunk' több részein, nevezetesen Lip- 

 tó, Trencsin, Árva, Nyitra, Zólyom, Gömör, Szepes, Torna 's más 

 megyékben fekvő tömött mészkőhegyek, mellyek' keblében, hihetőleg 

 számos barlangok rejteznek. 



A' csontbarlangok' alja rendszerint agyag- és iszapból áll , sok- 

 szor gömbölyded kavicsokkal vagy mészkődarabokkal vegyítve. Néha 

 a' kavics egész rétegeket képez. Ezen özönvízi rakodmányt (depót 

 diluvien) a' legtöbb esetekben, kisebb nagyobb vastagságú csepkőhéj 

 (stalagmites) fedi, mint jég a' vizet, vagy tejföl a' tejet. Ezen csepkőhéj- 

 képzeta' felülről leszivárgó meszes víznél fogva folyvást tart. Sokszor ezen 

 héjon felül, még egy más barnás agyag vízári rakodmány (depót d' al- 

 luvion) fekszik, mellyben leginkább növényi maradványok találtatnak. 

 Ezen rakodmány újkori 's benne gömbölyű kavicsok soha sincsenek. 

 Ezen csepkőhéj alatti agyagban fekszenek már az állatcsontok és sok- 

 szor mélyen. A* chudleighi barlangban 3 — 4 lábnyi mélységre találta 

 BucMand a' héj alatt, az özönvíz előtti állatmaradványokat, többek közt 

 hiéna-, dámvad- és medvecsontokat. Néha van két csepkőhéj is, mint 



certaines cavernes d' Aileniagne et de Hongrie. Annales du Museum d' hist. nat.T. 

 VIÍ. 1806. 301. 1. 



— Sur les espéces des animaux cnrnassiers, dönt on trouve les nssenients mé- 

 lés ú ceux d' ours dans les carriéres d' Allemagne et de Hongrie. ü. o. T. IX. 

 1837. 428. 1. 

 ') American Journal of Science. No 2. mai. 1823. 386. 1. 

 =) Ephemerid. naturae curios. 1672, obs. CXXXIX. és CXCIV. 

 ') Epistola itineraria 77, és Breslauer Sammlung, 1725, 1-tes Quarl. 628. 1. 



12* 



