92 a' magyar tud. társaság' értekezései. 



a kirkdalei barlangban^ 's a' csontek a' két hé] közt 's az alsó alatt 

 vannak. Azonban ez igen ritka eset 's a* csepkóhéj rendszerint később 

 fedé be az állatmaradványokkal teljes vi'zári rakodmányt. Érdekes 

 volna tudni, micsoda állapotban találtatott eredetileg a' tufnai barlan- 

 gok' alja, 's micsoda arányban voltak iszap, kövek és csepkóhéj * Igen 

 hihető, sőt csaknem bizonj^os, hogy a' Bencbarlang' alját egykor csép- 

 köhéj fedé; de nem a' másikat, mellynek falai csepkövct nem képez- 

 nek, noha boltjain 's falain szüntelen szivárog a' nedvesség, 's nem 

 is oUy mulhatlan föltételnek látszik a' csepkőhéj a' csontok' épségben 

 maradására, mint Huot állitja, ki azt mondja, hogy a' hol csepkóhéj 

 nincs, ott az állatcsontok is hiányzanak. A' Lunel-vieli gazdag csont- 

 barlang' alját nem fedi csepkóhéj 's vannak több más barlangok is, hol 

 ez hiányzik. A' csepkő' jelenléte valamelly barlangban , BucMmid sze- 

 rint, úgyis csak történetes és épen nem fontos körülmény, mert csep- 

 kő csak ott képződik, hol a' bolt vagy falak' hasadékain átszivároghat 

 a' víz. Hol ez nem történik , ott a' csontok az özönvízi agyagban vagy 

 kavicsrétegben vannak. De másn^zt a' csepkóhéj alatt sem találtatnak 

 mindig ásványcsontok. A' wellingtonvölgyi barlangban, Uj-Hollandiá- 

 haxc, professor Jameson szerint ott, hol az alj csepkőhéjjal van fedve, 

 épen semmi csont sem találtatott. Azonban ezen viszonynak kikutatá- 

 sa 's lehető meghatározása, minden esetre érdekes. Vajha a' honunk- 

 ban ezután fölfedezendő vagy megvizsgálandó csontbarlangok, a' tudo- 

 mány' kivánatival megegyezőleg ismertetnének meg ! — 



Az ásványcsontok' teljes és pontos meghatározása, nem o4ly 

 könnyű mint az sokak előtt lenni látszik , mert gyakran megtörtént , 

 hogy még a' hasonlitó-anatomiában jártas tudós is mcgcsalatkozott an- 

 nak meghatározásában, micsoda állaté volt ez vagy amaz ásványcsont, 

 's micsoda saját tulajdonságokkal birt azon állat; és ez nem csuda, ha 

 meggondoljuk, hogy ugyan azon rendű állatok, sokszor nagy különb- 

 féleségű csontvázzal biruak. így, hogy egyet említsek, az emlős-álla- 

 tok' njakcsigolyáinak száma közönségesen hét, akár több lábnyi hosz- 

 szu legyen a' test' azon része, mint a' girafánál , akár néhány vonal- 

 nyi mint a' czethal féléknél; dé a' kis lajhárnak ') kilencz csigolyája van. 



') Bradypiis tridactylas. Brasfliábati Marcgrave szerint A inak nevezik. 



