a' TUFNAI CSONTBARLANGOk. 193 



Ezen kivételt a' küzönséí!;es szabályból Bell Tamás, vizsj^álatínak ftzon 

 eredménye által igyekezék elbúritani, hogy az aVnál azon számfeletti 

 csigolyák nem nyak-, hanem valósággal hátcsigolyák , "s hogy oldalnyujt- 

 ványaikhoz bordák ragadnak, mint a' többi hátcsigolyákhoz, csakhogy 

 ezen bordák, nem egyebek mint apró csonfkezdemények, mellyek a' 

 húsban elvesznek 'J. Azonban, Híjdalom ! midőn ekként kivívja egy részt 

 az érdemes természetvizsgáló egyik törvény' közönséges voltát , más 

 részt egy más törvény' közönséges voltát csonkítja meg 's ekként emp- 

 iricus törvénycink' ingatagságát bizonyítja be. Eddig ugyanis az elsó' 

 bordák, minden cmlus állatoknál a' mellcsontba izesültek ; Bell' ta- 

 pasztalatinál fogva pedig ezen szabály nem lenne általános , mivel ezek 

 szerint az aV' mellcsontja nem Ízesül az első bordák' csontkezdcményei- 

 %'el sőt azokkal semmi viszonyban nincs. Akár egyik akár másik né- 

 zet álljon, minden esetre nehéz a' tökéletlen csontváz után kitalálni, 

 hogy e' vagy ama' kiholt állatnak, hét nyakcsigolyája volt-e vagy 

 több. Innen sokszor csaknem lehetetlen teljes bizonyossággal megha- 

 tározni, micsoda különösségekkel bír azon állatcsontváz, mellyből csak 

 néhány darabot bírunk 's ílly tökéletlen adatok után ép olly nagy csa- 

 latkozás volna, az egész állat' egykori képét nyújtani, mintha valaki 

 egy emberi csontvázat rajzolt volna le, azon roppant nagyságú teknős- 

 béka' néhány év előtt fölfedezett csontjai után, mellyeket mivel füré- 

 szes szélei voltak, mint az emberi koponya' varrányai, eleinte emberi 

 koponya' darabjainak tartottak, 's már sokan azt képzelek, hogy egy- 

 kor olly emberi faj létezett a' föld' szinén, mellynek feje 3 — 4 lábnyi 

 átmérőjű volt *). Vannak ásvány-állatok kivált a' régibb képletekben, 

 mellj'ek minden vele legnagyobb rokonságban levő nemekkel, szembe- 

 szökő ellentétben állanak, 's mellyeket ennélfogva a^ tudomány kitalál- 

 ni nem képes. És az illy esetek nem épen ritkák. Szükség hát a' leg- 



') Transactions of the Zoulogical society of London. Vol. I. Part. 11. London. 1835. 



^) A' tizenhetedik szá/.ad' vége felé, bizonyos Mazwier nevű beaurepairei sebész, 

 csontokat mutogatott Parisban , rnellyekről a/.t monda , hogy a/ok Teutobochiis 

 király' csontjai. Ezen csontok — híres tárgyai a' Hnbicof és Rio/n/i közti hosz- 

 szu vitatkozásoknak — most a' párizsi muzeuiiiban vannak. Xein elefántcsontok 

 azok, mint Riolan hivé, hanem niastodoncsontok. 



