a' tüfnai csontbahlangok. 95 



rész, egymással szükségesképcni viszonyban van, egyik rész a' má- 

 siknak felel meg, hogy így a részek' öszhangzása által, egy lény, egy 

 rendszer álljon elő. Ezen részek' egyikének alakja sem változhatik hát, 

 a' nélkül hogy a' tübbiek is szükségesképen ne változzanak. Innen egy 

 rész' alakjáról minden egyéb rész' alakjára következést lehet húzni. 

 Vegyünk fel egy húsevő -állatot, ennek szükségképen az érzékek' 's 

 a' mozgás' olly életműveivel, olly lábujjakkal 's fogakkal, olly gyomor- 

 ral 's belekkel kell birnia, mellyeknél fogva prédáját észrevehesse, 

 elérhesse, megfoghassa, széttéphesse és megemészthesse. És ezen föl- 

 tételeknek szigorú lánczolatban kell egymással lenniük, mert ha közö- 

 lök csak egy hiányzik is, a' többiek siker és eredmény nélküliek lesz- 

 nek s az állat nem létezhetik. Vegyünk fel egy fűevő-állatot 's mind 

 ezen föltételek megváltoznak. A' fogaknak, lábujjaknak, gyomornak, 

 beleknek, az érzékek' 's mozgás' életműveinek uj alakkal kell bírniok 

 's ezen uj alakok mindig bizonyos arányban 's viszonyban leendenek 

 egymással. Innen ezen részek' csak egyikének, p. o. a' fogaknak ma- 

 goknak alakjából, következtetni, és pedig bizonyossággal lehet követ- 

 keztetni, millyen alakkal bírtak a' lábak, az állkapcza, a' gyomor, a' 

 belek. Minden rész, minden életmű, egymásból foly hát le, 's olly 

 kitűnő ezen lehozás' csalhatatlansága és szigorúsága, hogy Cuvier gyak- 

 ran egyetlenegy csontból , egyetlenegy csontlapocskából , megismeré ez 

 állatot; hogy egy két csonttöredékből, illyen vagy amollyan csontokból 

 különbség nélkül, ismeretlen fajokat, nemeket határozott meg; hogy 

 így egyetlenegy részből az egész állatot visszaúllitá 's mintegy önké- 

 nyesen visszasziiletteté. 



A' Cuvier által megalapított törvények' helyességét, hogy egyet- 

 lenegy csont' stúdiuma által , meg lehet határozni, micsoda nemhez vagy 

 ÍBJhoz tartozott azon állat, mellyé az volt, bizonyítja többek közt az 

 is , hogy midőn 1839-ben a' párizsi új városház végett ásások tétet- 

 tek, tizenhét lábnyi mélységre, a' kavicscsal vegyített sárga homokban, 

 egy ép, 's roppant felkarcsont találtatott, mellyet Arago úr dec. 3-d. 

 1838. mutatott be a franczia academiának, s mellyet Yaleiiciennes úr 

 megvizsgálván 's más rhinocerus-csontokkal összehasonlítván, ugy talál- 

 ta, hogy az a' Cuvier által válaszfalasorru rhinocerusnak (Rhinoceros 



