A TUFNAI CSONTBABI/ANÖOK. 107 



Azonban kérdt's, micsoda magassága lehetett itt egykor a' vizeknek ? 

 Igen hihető, hogy azon korszakban, mikor meg az Atlanticum 's Köztípten- 

 ger nem függöttek üszve Gibraltárnál, midőn még Egyiptom 's a' lom- 

 bardiai lapály' nagy részét tenger fedé, mellynek akkori magasságát az 

 Apenninusok' lejtőjén levő homokhalmok jelelték, honunknak is egy nagy 

 részét 's különösen lapályait tenger fedé , mi még most is ügy volna , ha 

 az áttörés Gibraltárnál meg nem történt volna. Azon őskorban más részi, 

 midőn az Arai-, a' Caspium és a' Fekete-tengerek csupán egy tengert ké- 

 peztek , ezen tenger egész Magyarország' szivébe nyomult 's valőban a' 

 Duna' völgye, melly Moldván és Oláhországon keresztül Magyarországba 

 felhúzódik, nem magasabb mint a' bessarábiai sivatagok , sőt Magyar- 

 ország' közepe, a' Duna és Tisza közt csak száz 's nyolczvan egy- 

 néhány lábnyira emelkedik, a' tenger' színe felett; honnan bizonyos, 

 hogy a' nagy tenger, melly Ázsia' szivébe egyrészt, másrészt pedig 

 Európa' közepébe terjeszkedett ki, itt egy nagy öblöt csinált, melly Nóg- 

 rád' 's Zólyom' völgyeibe is feltolta vizeit. 'S ezen nagy tenger, mely- 

 lyeu a' hajók egyrészt az Oxuson és Jaxartesen, Ó-India' közelségébe, 

 a' Volgán fel az éjszaki tájakra 's a' Dunán Németország' közepébe szál- 

 longhattak, mind addig tartott, mig konstantinápolyi gátját a' Bosphoru- 

 son át nem tőré. 'S hogy ezen kor alatt, ezen nagy tenger' tükre leg- 

 alább is kétszáz lábbal magasabban állt mint most, sok jelekből világos. 

 Pallas szerint a' régi tenger' partjai legalább negyven mérföldnyi távol- 

 ságra a' mostanitól, 234 lábnyi magasságra emelkednek fel, a' sivatag 



ka erfiinél fogva hasonlít az agáthoz , honnan belőlök a' diágakő-áriisok nyak- 

 lánczokat 's karkötőket készítenek. Szerző azt hiszi a' s/.oiiiszéd fákkali öszveha 

 sonlita'sból , niellyek közt legnagyobbak a' tainarindus és banianfa, hogy itt egy- 

 kor pompás és niesszeterjedö taniarindus-erdő volt. — (An accoiint of the petri- 

 fication near the viJIage of Tree\ikera, in the Carnatic By Captain Juliii Wui- 

 ren. In the Asiatic Researches or Transactions of the Society inslituted in Bcn- 

 gal etc. Vol. XI. London 1812. 4-o 1 és köv. I.) Nagy ligyehiiet érdemlő kövestilt 

 fadarab fekszik, Budától egy órányira, Török-Balinton , Festetics Gusztáv ő 

 mlga' kertjében. E/.en fa a' kö/.el lévő erdőben találfalolt, honnan tizenkét ökör 

 vonta a' kastélyba. Magassága ezen faköviíletnek 4 I. 7\ h., átmérője 2 I. 7!i h. 

 vastagsága 1 I. 2—3 h. — A' fának t. i. nincs meg egész körülete , hanem isak 

 kö/.épfele, 's mivel külső felülete jó formán le van tördelve, eredetileg igen 

 vastag lehetett. 



14' 



