108 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



felett, melly azonban a' tenger' színénél sokkal magasabb. Toll, Clar- 

 ké s mások feljegye/.ték, hogy Dólkeleti-Krimea' sziklafalain, mellyek 

 a' mostani tenger' színe felett, néhány száz lábnyira fölemelkednek, 

 nagy vas karikák vannak megerősítve , mellyekhez a' régi tudősitások 

 szerint hajókat kötöttek. Még érdekesebb tudrfsitús az líjabb korból az, 

 mit báró Stürmer mond , Bécsből konstantinápolyi útleírásában , hogy 

 midőn ő a' Haemns' éjszaki lejtőjén , azon regényes völgybe ereszke- 

 dett, mellynck alján Paravadi nyiilik el, fent a' függőleges sziklafalon, 

 nagy vas karikákat látott vízirányos helyzetben , mellyek egykor , mi- 

 dón ezen hegynyilás tengerszoros volt, mint a' Bosphorus, egyébre, 

 mint a' lakosok vélik, nem használtathattak mint hajók' megkötésé- 

 re '). A' tengerek' ezen magasra nevekedéséből eredt özönvizeket az 

 éles elméjű prof Link Amerika' kiemelkedésének tulajdonítja =) , mely- 

 lyet lij föld gyanánt lehet tekinteni , minek vizsgálatába azonban itt 

 nem ereszkedhetünk. 



Hogy Zülj om vármegye' némelly mélyebb helyeit is egykor igen 

 hihetőleg víz fedé, azt különösen a' T<ít-Lipcsén túli Na-peníaska nevű 

 homok halmokon véghetlen mennyiségben találtató niimmuliták — mely- 

 lyek Ehrenberg szerint csalánféregnemü állatok' hátlemezei — 's a' Pe- 

 cten és Serpula nemekhez tartozni látszó kagyló héjtöredékek bizonyít- 

 ják, s a' honunk' nagy részét mineralogiai 's geológiai tekintetben be- 

 utazott jeles párizsi academicus Beudant szerint, ezen vízmedenczék, 

 mellyek Liptó' völgyének több hasonnemű rakodmányival körülbelül egy 

 vonalban vannak , hihetőleg azon korbóliak , midőn Magyarország' csi- 

 gás üledékkel fedett lapályait tenger boritá, 's mellyek ennélfogva a' 

 párizsi durva mészkő 's az Apennínusok alatti halmok' képződésével 

 rokonságban vannak °). 



Ha már ezekből tagadhatatlan , hogy hazánk' egész lapályát 's 

 hegyes tájékainak is egy részét egykor tenger fedé, minek világos ma- 



') Skizzen einer Reise nach Konstanlinopel. Pest, 1817. S. 160. 



-) Die Urwelt und das Alterthum , eriautert durch die Xaturkunde. Berlin, 1822. 



1. Bd. S. 82. 

 ^) Voyage iiiinéralogique et géologique en Hongrie pendant l'année 1818. Par F. S. 



BeudaiU etc. Paris, 1822. 4-o Toine I. p. 448. 



