110 a' MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



másika szinte keskeny menetű üreggel bir, mellyen, mint feljebb mon- 

 datott , csak hason mászhatsz által. Egy olly nagy erejű elem , mint a' 

 víz, mclly roppant kőszálakat nagy távolságokra seper, miután azokat 

 erős öszvefüggésükból kifejté ; melly borzasztó mélységeket s' roppant 

 öblöket vájni, sziklatördelékek' megmérhetlen halmazát öszvetorlasztani, 

 egész szigeteket helyökbol kimozdítani 's megszakgatni és bevagdalni, 

 egész tájakat idegen anyagokkal eltemetni képes, ezen barlangokban is 

 más világosb, kézzel fogható jeleit hagyta volna hatalmának. 



Ha szinte meg lehet is egyébiránt engedni, hogy a' föld' vulca- 

 nicus kora alatti vizek, többek közt csontokat, csontdarabokat, sokne- 

 mű állatokat, gyakran nagy mennyiségben temettek homok és porond 

 közé, mindennemű kavics és kőtöredék' halmazai alá; másokat iszap 's 

 agyaggal keverve sodrottak be a' barlangokba 's sziklarepedésekbe; ha 

 szinte igaz is, hogy az ősvilág' növényi és állati maradványinak épség- 

 ben maradása nagy részt a' vizeknek köszönhető; de más részt ha meg- 

 gondoljuk, hogy ezen barlangok' nem mindenikében vannak ásvány- 

 csontok, 's hogy sok barlangokban csak egynemű, többnyire ragadozó, 

 de néha fűevő állatok' csontjai is találtattak, méltán következtethetni, 

 hogy némelly barlangok tartózkodó helyül szolgáltak némelly ragadozó 

 állatoknak, másokba pedig a' felháborodott elemek által szorítattak be. 



Igaz hogy állati maradványok sokszor a' legmagasb helyeken ta- 

 láltatnak, mint például Quito' és Mexico' magas téréin, mastodon és 

 elefántcsontok, holott az első 7800 lábnyira van a' tenger' szine felett. 

 Ennél még nevezetesb az, hogy a' Himalaya hegyekben is találtattak ás- 

 ványcsontok, mellyek most Londonban vannak, a' sebészi kir. collegium' 

 muscumában, s mellyeket Tf'ebb kapitány dabai chinai tatároktól szer- 

 zett meg, kik őt bizonyossá tevék, hogy azokat a' Kylas' hófedte élén, 

 az éjszaki lapon találták, a' szélesst-g' 32d. fokánál, mclly helyet JVebb 

 16,000 lábnyi magasságra számított. Ezen csontok ló-, dámvad- és med- 

 vefajokhoz tartoztak s a' benszülöttek szerint a' felhőkből hullott ge- 

 niusok' csontjai. Az Asiatic Socicty' egyik ülésében, május 5d. 1831, 

 Gérard utazó' naplójából olvastattak kivonatok , mellyek szerint ő Tibet' 

 hóhegyeiben 17,000 lábnyi magasságon, talált egyes szikladarabokat kagy- 

 lónyomatokkal , mellyeknek a' még sokkal magasb sziklacsúcsokról kel- 

 lett leválniok. Egyremásra azonban az ezen kagylókkal együtt képelt 



