VII. 

 AZ M. DCC LXIV-Ki ORSZÁGGYŰLÉS' TÖRTÉNETE. 



HORVÁTH MIHÁLr RTTÓL. 



Nemzetünk' történetének nincs érdekesb, nincs tanulságosb rész- 

 lete, mint országgyűléseink' története. Az országgyűlések a' nemzeti 

 élet' üterei, a' nemzet' míveltségének, szellemi 's erkölcsi életének tük- 

 rei , anyagi 's társadalmi viszonyainak óramutatói. Azon férfiak , kiket 

 a' helyhatóságok kebelükből a' törvényalkotás' életfontosságú munkájá- 

 ra kiküldenek, magokkal hozzák e' gyűlésekbe az eszméket és elveket, 

 mellyek az összes polgári 's társas viszonyokra nézve az ország' külön 

 részeiben uralkodnak; magokkal hozzák a' szellemet, a' kisebb 's na- 

 gyobb értelmi súlyt, a' forróbb 's lanyhább honszerelmet, melly a' hely- 

 hatóságokat átlengi; magokkal a' buzgalmat, mellyel ezek a' közügy 

 iránt viseltetnek; a' nemzeti érzetet, melly az ország' külön vidékei- 

 nek lakóit, külön nép-elemeit lelkesíti. Szőnyegre hozatnak e' gyűlé- 

 seken a' nemzet' összes közügyei, megvítattatnak polgári, alkotmányos 

 intézetei, társadalmi viszonyai, erkölcsi 's anyagi állapota; kifejtetnek 

 valamint az egész haza, ugy az egyes vidékek' mindennemű szükségei. 

 A' vitatások kulcsúi szolgálnak az újabb intézmények' indító okainak 

 ismeretére, a' törvények' igazi értelmére, az átalakulás' irányának 's a' 

 legtöbb belesemények' megfejtésére. Szóval , az országgyűlések a' nem- 

 zet' összes életének leghívebb tükrei, történetének legdúsabb, leghite- 

 lesebb forrásai. 



Mind ezek felett különös fontosságot nyernek még országgyűlé- 

 seink azon viszonyok által, mellyek hazánk és szomszédai 's korma- 



