AZ M. DCC. LXIV-KI ORSZÁGGYŰLÉS TÖRTÉNETE. 129 



tetszett, a' jobbágyokat. Nem tartozik ide, niegmiitatni , mennyire volt 

 c' jog igaz birtoka a' nemesi osztálynak, 's nem volt-e hasonló azon 

 több másokhoz, mellyek ama' korból vették származásukat, midón egye- 

 dül a' kar' ereje szabott az önérdeknek korlátokat 's a' kard' éle hatá- 

 rozta meg az „enyém és tied" viszonyait. Csak azt kérdem itt, nem 

 volt volna-e az igazság 's méltányosság' kivánata hogy , miután a' hon- 

 védelem rendes kötelessége — ezen különben elidegeníthellen köteles- 

 ség, melly minden polgárnak olly arányban követeli mind személyes 

 mind vagyonbeli hozzájárulását, millyenben a' köz haza' jótéteményeiben 

 részesül, — nem a' legszentebb igazság' kivánata volt volna-e, mondom, 

 hogy miután e' legterhesebb kötelesség' rendes viselete a' kiváltságos 

 osztály' vállairól levétetett 's a' semmi joggal meg nem áldott paraszto- 

 kéra tétetett: a' nemesség legalább abban egyezett volna meg, hogy 

 mi azon korban adó alá vetett jobbágytelek volt, az mindig ollj'an 

 maradjon, vagy, ha úri kézre jő is, az adózástól fel ne mentethessék í 

 De az igazság' nemtője még nem illette meg annyira a' nemesség' lel- 

 két, hogy azon, különben is igen kétes alapú, joggyakorlatát, misze- 

 rint a' jobbágytelket majorsággá tehette , hazája' védelmének , mellytől 

 egyébiránt ugy is majdnem egészen fölmentetett, áldozatul hozza. A' 

 rendek azon való félelmökben, ha netalán vagy megszaporodott csa- 

 ládjaiknak a' jobbágytelekre szüksége lenne, vagy kedve jőne a' job- 

 bágyot elűzni telkéről, evvel egj'ütt szűz vállaira adózás háramlandik, 

 a' királyi előadásokat heves cllenmondással fogadták. Esterházy Jó- 

 zsef és Zichy Ádám' vezérszónoklata alatt választmány ment a' király- 

 hoz, melly őt meggyőzné, hogy az „om/s non inhaeret fundo" alkot- 

 mányos elv, 's az ellene tett indítvány a' haza' alkotmányát gj'ökerestni 

 felforgatja. A' fő rendek közöl számosan még a' gyűlést is odahagyták 

 alkotmány-védelmi buzgalmokban. De a' kormány sem hagyott fel mind- 

 járt az indítvány' sürgetésével, 's miután az adó' alapjának meghatározá- 

 sát mégis csak szükségesnek látta, országos választmányt neveztetett 

 ki a' tárgy' elintézésére. A' nemesség azonban kiváltságától elállani nem 

 akarván, sükerre ez sem vezetett. A' kormány nem szándékozott az 

 ügyet élére állítani, 's végre megelégedett avval, hogy a' rendek a' 

 következő országgyűlésig, az adóalap' kimutatása nélkül két' millióüt- 

 százezer forintot ajánlottak az állandó katonaság' tartására. Ország- 



M. T. T. F.VK. VII. 2. 17 



