142 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZESEI 



módját általában könnyíteni. A' sérelmeket ő felsége megvizsgálandja, 

 's mit az ország' javára válandónak talál, ürömmel megteendi. 



Ugyan ezen alkalommal egy másik leirat is érkezett az ország' 

 rendéihez. Ezek t. i. a' műit országgyűlésen az igazság' szolgáltatásá- 

 nak könnyitése iránt is kezdenek tanácskozni , de a' kiküldött választ- 

 mánytól c' tárgyban készített munkálatot az idó' rövidsége miatt akkor 

 megvizsgálniok nem lehetett. A' kormány azt időközben a' királyi táb- 

 la által líjabban kidolgoztatta, s most azon czélból küldötte a' rendek- 

 hez, hogy országosan meghányatván, törvénynyé emeltessék. 



Felolvastatván a' királyi leiratok, azt, melly az adót és fölkelést 

 nézi, sept. 27-kén, a' 36-dik ülésben fogták ismét a' RR. tárgyalás alá, 

 ha mégis nyilatkozataik tárgyalásnak nevezhetők. Szóltak számosan, 

 de valamennyien csak azon értelemben hogy , miután az adó' tárgyában 

 kelt előbbi feliratukra a' nép' állapota 's lelkiismeretük által kénysze- 

 rittettek , az ország' viszonyai pedig azóta nem változtak , most is csak 

 előbbi véleményüket kénytelenek ismételniük. A' nemesi fülkelés' sza- 

 bályozását hasonlókép most sem látják szükségesnek. Az egész táblán 

 az elnükén kivül csak két szózat hallatott a' kir. kivánatok mellett. 

 Az egyik Nagy Pál, nádori itclőmesteré, ki szinte megismerte ugyan 

 az ország' szegénységét, de még nagyobbnak, sürgetőbbnek állitoíta a' 

 kincstár' szükségét, miután a' hét éves háború kezdetétől fogva kétszáz- 

 milliónál többre szaporodtak a' statusadósságok. E' szerint, bár ma- 

 ga is szinte birtokos és hű fia hazájának , mégis ugy vélekedik , hogy 

 a' kir. kivánatot az adóra nézve legalább némi részben kell teljesítniök. 

 Hasonlókép a' felkelést is lehet szabályozni a' nélkül hogy, mitől a' 

 RR. félnek, a' nemesség' sarkalatos kiváltságai legkevesebbé is megsér- 

 tetnének. A' másik szót ismét Jeszenák emelte , mondván , hogy vala- 

 mint 1751-ben a* sok, lehetetlenséget állitó, beszéd után végre mégis 

 lehetségessé vált az adófölemelés, ugy nem lehetetlen az most sem. 

 A' fölkelésre nézve pedig állította, hogy szükség' idején megajánlják 

 ugyan a' RR. a' fülkelést, de annak sem elveit, sem szerkezetét, mint 

 hajdan volt, nem ismerik, miért erről szükség volna határozottan in- 

 tézkedni. — A' RR. azonban mind a' két tárgyban előbbi véleményüknél 

 maradtak. Darvas, nógrádi követ, a' fölkelésre nézve még azt is mon- 

 da, hogy annak szabályozása már csak azért is veszedelmes volna, mert 



