AZ M. DCC. LXIV-KI ORSZÁGGYŰLÉS TÖRTÉNETE. 145 



fulkclt-st illető S-dik rzikkének értelme fiilütt támadt viták után a' fel- 

 sd táblának változatlanul átküldiitték. 



A' főrendek ezután, hogy az ügyön fordítsanak, részint a tár- 

 gyalás' könnyítése 's gyorsítása, részint a' végett is, hogy ha talán a' 

 fülkelés iránti kir. kívánat ezen országgyűlésen nem létesülne , vele 

 együtt az adó is el ne maradjon, a' két tárgyat egymástól elválaszta- 

 ni óhajtották; és emerre nézve sürgették is a' rendeket, hogy meggon- 

 dolván , mennyire ügyekszik a' királyné előmozdítani az ország' javát, 

 's mennyire becsüli a' magyarokat , feleljenek meg ők is azon kivona- 

 tának, mellyel egyedül az ország' javát 's biztosságát czélozza. Az or- 

 szág' békéje 's boldogsága Károly király óta kezdődik, mióta t. i. ren- 

 des katonaság van; nehogy pedig ezt a' kormány az ország' veszélyez- 

 tetésével megkevesbíteni kényteleníttessék , szükséges fölemelni a' már 

 elégtelen adót. 



Az cet. 1-ső napján tartott 39-dik ülésben avval kezdé meg az- 

 tán az elnök e' fordulat után tárgyalni az adót 's rábeszélni a' RRket 

 annak elfogadására, hogy az ország' anyagi állapotának javítására nincs 

 semmi hasznosabb, mint gyárak' felállítása. Most, úgymond, éven- 

 ként egymillió forint foly ki az országból idegen gyártmányokra. 

 Ezen kívül a' katonaság' ruhájának itt benn s honi anyagból készítése 

 által is nyerne az ország évenként egymilliót, melly két öszveg az- 

 tán tetemesen gyarapítaná az országot. Igaz, hogy a' gyárak rögtön 

 nem árasztják el ugyan pénzzel az országot; de ezeket valahára még- 

 is csak meg kell már kezdeni; már pedig ugy ezek' felállítása, mint 

 a' katonaság' ruhájának készítése' ügyében leginkább ő felségének ke- 

 gyelme szükséges; 's nem is fogja azt megtagadni az anyai indulatú 

 királyné, ha látni fogja, hogy az adózók' illy sanyarú állapotában is kész 

 az ország teljesíteni kívánatit. 



Bezerédy , Győr megyei követ, erre olly értelemben válaszolt, 

 hogy igaz ugyan , miszerint a' kereskedelmi 's gyáripar más országok- 

 nak lelke 's leggazdagabb kincsforrása, 's az Magyarországnak is két- 

 ségkívül nem csekély hasznára fogna lenni; de annak haladása igen las- 

 sú, gyümölcse későn érik ugy annyira, hogy e' remény' fejében meg- 

 ajánlani most semmit sem lehet. — Bacshády, nyitrai követ pedig clő- 

 M. T. T. ÉvK. vn. 2. 19 



