TÖRVÉNYEÍNK' története a' vegyes HÁZAKBEI-.1 KIRÁLYOK ALATT. 195 



4) Tamás esztergomi (Tseknek ax egri Iváptaian' püspokjüii elleni 

 némeily dézsmák iránt indított perében kültl3l7-ki itéloleveíe '), melly- 

 bói az egyházi türvt-nyszékck előtti pernek egész folyamát láthatni. 

 Tudniillik mindeneknek előtte a' káptalannak ügyvivői, Simon ének- 

 lő canonok és Valter főesperest , az érsektől mint rendes birájoktől idé- 

 ző levelet kértek , azután kereseti levelöket benyújtották. Erre a' püs- 

 pök harmadik idéztetésének határnapján megjelenvén ügyvivője által 

 felelt. Azután a' per-elfogadás megtörténvén a' tanúk' kihallgatása, és az 

 oklevelek' előmutatása és meghányása történt , és erre az itélethozás és 

 annak kimondása következett. 



5) Károly királynak a' Megyés Selk , és Schad Selk széki szá- 

 szok' részére költ 1318-ki szabadságlevele ''), melly által őket évenkén- 

 ti 400 gira fizetésért a' táborozás, élelemadás és beszállás' terhétől örök- 

 re felmenti. 



6) Lampert mester, a' király' itélő udvari birájának, 1320-ki 

 itélőlevele ") , mellyben Wezvveres és Várhyg helységeket IV. László' 

 privilcgiománál fogvást Károly király adományi nyilt levele ellen min- 

 den további perfolytatás nélkül a' felpereseknek oda itéli. Ezen okle- 

 vél t. i. mutatja, hogy királyaink' úgy nevezett nyilt, vagyis privilegi- 

 om-előző levelei, Patetites Literae, az ingadozatlan gyökeres jog' bebi- 

 zonyítására elégtelenek voltak. E' levélből továbbá, valamint több más 

 e' korbeli itélőlevelekhől, tanuljuk azt is, hogy a' felek egyezkedés' 

 megkisértése végett pereiket több határnapokra halasztgatni szokták. 



7) Károly királynak Rikolf mester' részére költ 1325-ki levele 

 *), mellyben őt temérdek érdemeiért minden birtokaival és népeivel 

 együtt minden igazságtevők , 's megyés grófok és nemesi birák ható- 

 sága alól felmentvén, őt magát ugyan tulajdon királyi személyének, 

 népeit pedig Rikolf mesternek és tisztjeinek bírósága alá helyezi, és 

 egyszersmind azon joggal felruházza, hogy jószágaiban akár tulajdon 

 jobbágyai, akár vidékiek által elkövetett minden tolvajságot, rablást. 



") Fejér Oklgy. VIII. köt. II. dar. 680—687. lap. 



'■) Ugyanott 160. lap. 



') Ismét ott 280 — 283. lap. 



■") Fejei- Oklgy. VIII. köt. II. dar. 626. lap. 



•i5* 



