lyO A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



gyujtogatást, emberölést, s más hasonló gonosztettet, kivévén ha a' 

 bünüs, nemes személy volna, Ítélhessen. — Ezen oklevélből t. i. látjuk , 

 hogy a' nemesek e' korban sem állottak minden fenyítő törvényszék 

 alatt. 



8) Sándor gróf, király' udvari itélő-birájának, 1326-ki biröi le- 

 vele "), mellyben Miklós mester Pozson vármegye' grófjának és nemesi 

 bíráinak a' megye' kikiáltott gyűlésében, Proclamata Congregatio, Pa- 

 dán helység' öröksége felett sz. László levelénél fogvást hozott Ítéletét 

 azon okból megsemmisítette, mert országunk' régi szokása szerint jószá- 

 gok' öröksége felett megyei grófok nem Ítélhetnek. 



9) Magyarország 24, névszerint elősorolt, és más több világi 

 nagyainak Zah nemebeli felségsértő Feliczián' nemzetsége ellen Vise- 

 grádon 1330-ik évi sz. György' napja' 22-kéjén költ itélő-ievele *■), melly- 

 ben Felicziánnak szentségtörő tetteért ártatlan rokoni is, jóllehet arra 

 jogosító törvény hazánkban nemcsak nem léteznék, hanem inkább sz. 

 István' törvénye a' felségsértőnek ártatlan maradékit büntetetlenűi ha- 

 gyatni rendelné, a' felbőszült birák által büntetés alá vettetének , jele- 

 sen az ő nemebeli személyek egész harmad izig rettentő halállal kivé- 

 geztetni határoztattak , nőtestvéreinek fiai és leányi főbenjáró ítélet alá 

 vettettek, leányai' férjeinek atyafiai a' királj'' udvarából örökre kizá- 

 rattak , a' harmadik ízvitúli Zah nemebelíek pedig minden jószágaik- 

 nak királyi ííscusra szállításán túl örökös szolgaságra kárhoztattak, — 

 egyedül csak Feliczián' nőtestvéreinek unoka-fiai és leányai , mivel több 

 jeles nemzetségekkel házasság által egybecsatolva valának , vétetvén ki 

 a' büntetés' súlya alól. 



Ezen vad ítéletet Károly király 1339-ik évben ismétlé bizonyos 

 László nevű udvari emberén, ki őt karddal megsebesíté, kinek nem- 

 zetségét szinte harmad ízig kiirtatá, és minden jószágait Marocsuk mes- 

 ternek, lengyelországi jövevény János fiának, udvari fegyveresének 

 ajándékuzá °). 



') Fejér Oklgy. VIII. köt. III. Har. 154. lap. 



^) Ugyanott 413—427. lap. 



') Lásd Fejér Oklgy. VIII. köt. IV. dar. 389. lap. 



