208 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG* ÉRTEKEZÉSEI. 



esperest' egyházi széke semmi perlekedőt akármínő perben egy gíránál 

 tübbe ne marasztalliasson. 



II. Azon 1365-ki évben Zsölyomban kült küzrendelménye °), 

 mellyben előre bocsátván azt, liogy az erdélyi egész nemességet azon 

 szabadsági előjoggal, hogy valamint az országnak egyéb nemesei, ügy 

 ők is népeiket 's jobbágyaikat és birtoktaian cselédjeiket, tolvajság, 

 rablás és más főbenjárő bűntettek' kivételével, ítélhessék, űrökre meg- 

 ajándékozta, minden itélő-hatalommal biroknak meghagyja: hogy az er- 

 délyi nemeseknek említett embereit senki törvényszéke elejébe állítani, 

 's azoknak személyét vagy vagyonát letartóztatni ne merészelje ; hanem 

 ha kiknek ellenük követelése lenne, azt uraik, és azoknak tisztviselőik 

 előtt keressék , és ha ezek igazságot nem szolgáltatnának , ne alattvalói- 

 kat, hanem magokat a' nemeseket idézzék a' király vagy rendes bíráik 

 előtt perbe. 



III. Azon l366-kí privilégium alakil levél formában költ közren- 

 delménye '), mell)' által az erdélyi egész nemességet birtokaival együtt 

 kamara' nyereségének fizetése, 's élelemszerek' szolgáltatása, és kénj'te- 

 len táborozás' (e.vercitiiatío invitus facíenda) terhe alól azon kötés alatt 

 felmenté: hogy a' szent koronának azon részekben létező pártütői és el- 

 lenségei' megalázásábaii a' királyt vagy a' király' nevében működő vajdát 

 vagy alvajdát segélni kötelesek legyenek; továbbá őket szokásaiknak, 

 és tőle nyert, 's eddigien békeségesen gyakorlott szabadságaiknak él- 

 vezésében megerősítő, és az igazság-kiszolgáltatás' módját, főképen a' 

 bűntettekre nézve , mellyek által az erdélyi nemesség kiváltképen az 

 oláhok' részéről nagy zavarnak és mindennapi károsításnak ki vala téve, 

 számos rendelésekkel szabályozá. Jelesen az igazság-kiszolgáltatásra néz- 

 ve a' következőket rendeli: 



1) Hogy a' tolvajt, rablót, 's más illy gonosztevőt, ha tetten 

 nem kapatott, ellenfele 50, ha pedig tetten kapva befogatott, 7 vele 

 egyenlő szabadsága embernek, következőleg a' nemest nemesnek, vagy 

 királyi levél által hivatalában megerősített ketieznek , a' nemtelent nem- 



■) Fejér Oklgy. IX. köt. III. dar. 503. lap. 



") Fejér Oklgy. IX. köt. III. dar, 552—558. lap. 



