244 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



királyi polgárok ellen keresete volna, azt azon város' birája és eskütt- 

 jei, vagy királyi felség által rendelt más eliiijáiója elébe terjeszsze, és ba 

 ezek az igazságszolgáltatásban késedelmesek volnának, a' tárnokmester- 

 hez folyamodván, az által szoríttassa ókét kötelességük' teljesítésére. Hogy 

 ha pedig a' perlekedők a' városi birák' Ítéletével meg nem elégednének, 

 azt a' tárnokmesterhez, és ha ennek Ítélete sem nyugtatná meg u'ket, a' 

 királyi felség' jelenlétébe vihessék orvoslás végett feljebb. 



A' 13-ik ágazat az egyházi és világi törvényszékeknek egymás' 

 kiirébe ereszkedését tilalmazza, 's a Il-ik decretum' 14-ík ágazatával szó- 

 ról szóra megegyez. 



13-ik ágazatban a' király igéri: hogy, ha ki, akár egyházi akár 

 világi személy, jószágában ezután arany-, ezüst-, vagy másféle érczre ta- 

 láland, olly birtokát tőle, habár az iránt különös kegyelem-levéllel nem 

 bírna is, akaratja ellen el nem veendi, azonban azon feltétel alatt, hogy 

 a' talált érczbó'l járó bányatized' felét királyi fisciisának átadni, és a' 

 nyert aranyat és ezüstöt azon mennyiségen kívül, mellyet talán tulajdon 

 szükségére, úgymint kanalakra, billikomra 's másféle edényre vagy 

 fényűzésre megtartani kívánna, a' királyi kamarának eladni tartozzék, 

 azokat sem az országból kivinni, sem másoknak árulni szabad nem le- 

 vén, és ezen rendeletnek akárminő áthágását az itt előadott királyi ke- 

 gyelem' vesztesége követvén. 



A' 14 — 16-ik ágazatoka' szabad sorsú emberek' elköltözhetésé- 

 ről a' Il-ik decretum' e' tárgyról szóló ö-ik ágazatát , a' drávántülíakról 

 szóló 2-ík §-át egyedül kihagyva, szóról szóra ismételvén e' következő 

 új határozatokkal bővítik: hogy a' földesúr jobbágyát akármelly rá rótt 

 's egy hónap' lefolyása alatt kielégítendő adózás miatt se tartóztathas- 

 sa vissza, ha azt a' fizetés' határnapjától számított 15 nap alatt rajta meg- 

 venni elmulasztotta, és hogy a' miről jobbágyát költözési szabadságnye- 

 rés előtt nem vádolá, azért őt későbben költözésében ne gátolhassa, se 

 kárba ne ejthesse, végre hogy a' megyék' grófjai vagy algrófjaí és szolga- 

 birái, a' királynak a' részben rajok ruházott hatalmával, mindenkit 

 ezen rendelet' megtartására szorítsanak. 



Jegyzet. Az eddig előadott decretumait önmaga Zsigmond király 

 is I-ső, Il-ík és Ill-ik számmal jeleli Kovachich József Miklós' állítása 



\ 



