250 a' magtar tud. társaság' értekezései. 



3-ik ágazat. Hogy a' megyei tőrvényszéki bírságoknak birót ille- 

 tő része a' megyei gróf és szolgábirák között két egyenlő részre osztas- 

 sák fel. 



4-ik és 5-ik ágazat , mellyekben a' szegényebbeknek hatalmasbak 

 általi elnyomatások' megzabolázása végett azon új rendelés tétetik: hogy, 

 ha ezután birtok- vagy föld-elfoglalások, ingó vagyon-elvételek, megzálo- 

 golások, vagy másféle hatalmaskodó tettek történnének, a' kárt vagy 

 hantáimat szenvedő a' királyi felségtől parancsoló levelet kérjen , melly- 

 nél fogva a' tett' szinhelyéűl szolgált megyének grófja és szolgabirái a 

 tő- és határszomszédokat a' perlekedő felekkel egyetemben, a' királyi le- 

 vélben kijelelt büntetés alatti megjelenésre kikiáltott gyűlés' (Procla- 

 mata Congregatio) alakjában tartandó törvényszékük elébe összehíni, és 

 az összesereglett tő- és határszomszédoktól a' kérdésben forgó tett' való- 

 ságát az illető káptalan vagy convent' bizonyságával eskü által kinyomoz- 

 ván, és a' panasz' alaposságáról meggyőződvén, a' panaszló felet jószá- 

 gainak birtokába tüstént visszahelyezni, és abban megtartani, az elvitt 

 ingójavakat pedig azonnal visszaadatni tartozzanak. — Továbbá hogy 

 egyszersmind a' perlekedő feleket, a' káptalan vagy convent' bizonysá- 

 gával együtt kiadandó , és az egész ténynek rendét a' tanűskodók és bir- 

 tokok' neveivel egyetemben magában foglaló birói levelök mellett, az el- 

 követett hatalmaskodás feletti végitélettétel végett a' királyi felségnek, 

 's nádorának, vagy itélőudvari birájának elébe bizonyos határnapra idéz- 

 zék, és az ügyet átküldjék; hol a' király vagy más megkeresett biró 

 minden további határidőadás és perfolytatás nélkül , az ellenfél' meg nem 

 jelenésére sem ügyelve, fejre teendő esküt határozni, és azután végité- 

 letet hozni tartozzék; — a' perlekedőknek mindazáltal az egyezkedés or- 

 szágunk' régi szokása szerint, éspedig a' bírónak megkeresése, és bir- 

 ság-fizetés' terhe nélkül, mindenkor szabadon maradván. 



Ugyanezen eljárás-módot parancsolja a' törvény a' megye' szol- 

 gabirái és nemesei által megtartatni a' bárói vagy más királyi hivatalt 

 viselő országnagyok vagy megyés grófok ellen is, ha azok hivatalaik 

 és birói hatóságuk alatt levőket akár önmagok akár helyetteseik által 

 kártétellel vagy bántalommal illetnék. 



Végre a' király kötelezi magát, hogy, ha illy főhivafalosok ellen 

 a' hatalmok alatt álló egész közönség zajt ütne, a' megye' szolgabiráinak, 



