■J8(l A MAGYAR TUÜ. TÁRSASÁG ERTEKE/.ESET. 



tétessék, 's hogy udvari hivatalait a' hazafiak közöl akárkinek tetszése 

 szerint szabadon adhassa, 's azoktól akárkit kénye szerint meg is foszt- 

 hasson. 



A' 14-ik ágazat, inellyben a' király fogadja: hogy az ország' ha- 

 tárai és határszélei' védelmében az ország' rendéi' tanácslatávai élend. 



A' 15 és 26-ik czikkek. Hogy a' király világi hivatalokat ma- 

 gyarországi egyéneknek minden tanácslat nélkül tetszése szerint adhas- 

 son, és tőlük elvehessen, követvén mindazáltal a' hivatalosztogatásban 

 országunk' bevett régi szokásait. 



A' 16 ik ágazat, mellyben a' király fogadja: hogy falukat és más 

 birtoki jogokat nem külföldieknek, hanem magyar korona' alattvalóinak, 

 és ezeknek is nem pénzért , hanem érdem és szolgálatokért ajándéko- 

 zand; a' királyi és koronái jogokat pedig sem tanácslattal sem tanácslat 

 nélkül, sem örökül sem zálogul el nem idegenitendi. 



A' 17-ik czikk. Hogy Magyarország és Ausztria közt az előbbi ha- 

 tárintézkedések erőben maradjanak; a' Magyar- és Morvaországok közöt- 

 tiekre nézve pedig a' király igéri, hogy mindent az ország' rendéi' ta- 

 nácslata szerint megteend. 



A' 20-ik czikk , mellyben a' király fogadja: hogy leányai' férjhez- 

 adásában Magyarország' főpapjai, bárói és nemeseinek, továbbá atya- 

 fiai és rokonainak, 's egyéb országai' és herczegségei' alattvalóinak ta- 

 nácslatávai élend. 



A' 21-dik czikk, mellyben igéri: hogy az egyházi hűbéreket 

 üresen nem hagyandja, sem világiak által elfoglaltatni nem engedendi. 



A' 22-ik czikk, mellyben szinte a' király igéri: hogy más királyaink' 

 szokása szerint lakását Magyarországban tartandja. 



A' 25-ik czikk, mellyben kieszközleni igéri: hogy Ráczország* 

 despotja, a' cillei gróf és más országnagyok is magyarországi váraikat, 

 erősségeiket, városaikat, 's helységeiket hivatalképen {pro honore) ne 

 külföldieknek, hanem magyaroknak adják. 



A' III. rendbe tartoznak : 



A 23-ik czikk. Hogy a' királyi és királynéi ügyvédek törvény- 

 székben a' birák közt ne ülhessenek, hanem király vagy királyné' pere 

 levén tárgyalás alatt, más perlekedők' sorában álljanak; továbbá hogy a' 



