törvényeink' története a' vegyes HÁZAKBELl KIRÁLYOK ALATT. 287 



folyamodásukban is, mcilyet a' konstáncKÍ zsinat' alkalmával XXIIÍ. Já- 

 nos pápának benyújtottak, a' mint ezt azon pápának fennebb előidézett 

 1415-ki bullája taniísitja. 



A' 2-ik ágazatban rendeltetik: liogy, ha valamelly liűségtelenscg' 

 szennyjébe keveredett ember másnak faluit 's jószágait zálogban , vagy 

 máskép elfoglalva birná^ annak vétkeért az ártatlan tulajdonos ürűkjo- 

 gátől meg ne fosztassék , hanem azt törvény' útján akármikor kereshes- 

 se, ezen törvénynyel ellenkező minden előbbi eljárások és Ítéletek ezen- 

 nel egyszersmind visszahuzatván. 



A' 3-ik ágazat azt határozza: hogy egyházi személy jobbágy em- 

 ber által tett, vagy szőbeli bántalommal illettetvén, azt csak akkor von- 

 hassa a' püspök vagy megyei helyettes széke elébe, ha előbb urától elég- 

 tételt kért, és ez azt megtagadta, vagy ha annak ítéletével meg nem 

 elégszik. 



A' 4-ik ágazat parancsolja: hogy senki, akár hazafi, akár idegen, 

 király' engedelme nélkül, pápa, zsinat', vagy küldöttjeiknek akármifé- 

 le levelét országunkba be ne hozza, 's annál fogva magát egyházi hűbér- 

 be ne helyezze, és senkit országon kivűi perbe ne idézzen. 



Az 5-ik ágazat e' tilalom' megszegésére büntetést rendel, de az 

 eredeti oklevélben e' helyen létező hézag miatt nem tudhatni, millyent. 

 Azonban minthogy a' 4-ik ágazat tartalmának lényegére nézve Zsigmond 

 király' bullások ellcnhozott 1404-ik évi decretuinával megegyez, való- 

 szinúleg az ott kijelelttel egyenlő büntetés, vagyis fej- és hűbérveszte- 

 ség volt itt is rendelve. Végre 



A' 6-ik ágazat megengedi: hogy a' hazai szent székeken azoknak 

 rendes birái által hozott ítéleteket akárki apostoli székhez vagy zsinat- 

 hoz feljebbvihesse. 



Második törvényleveie 1444-ik évi április' 18-kán Budán költ, 's 

 34 ágazatokra terjed. 



Előszavában előterjeszti a' király, hogy, mivel azon szelídebb 

 mődok, mellyek némelly rósz akaratúak' merényei által okozott károsí- 

 tások és zavarok' megszűntetésére használtattak, czélhoz nem vezetének, 

 sőt a' zavargások napról napra növekedtek, ugyanazért visszatérvén a' 

 törökök elleni szerencsés győzedelmekkel koszorúzott utolsó táborozás- 

 ból : országos gyűlést hirdetett^ mellyre az ország' főpapjai, bárói, vité- 



U. T. T. ÉVK. VII. 2. 37 



r 



I 



