törvényeink' története a' vegyes házakbbli királyok alatt. 299 



A' 13. és21-ik ágazatok rendelik: hogy, ha a' török császár' jöve- 

 tele felől támadt hír valósaina, az egész országnak minden birtokos em- 

 berei, és minden városiak, országunk' régi szokása és szabadsága szerint, 

 ellene tulajdon személyeikben táborba szállani , az ország' főpapjai és 

 bárői pedig, kik törvény vagy régi szokásnál fogva országos táborozás- 

 kor zászlőaijjal {bandérium) szolgálni szoktak , zászlóaljaikat is kiállí- 

 tani tartozzanak. 



A' 14-ik ágazat minden megüresűlt püspökségeket és másféle egy- 

 házi hűbéreket minden haladék nélkül alkalmas hazafiakkal , 's jelesen 

 szerzetes apátságok- és prépostságokat ugyanazon szerzetbeliekkcl betöltet- 

 ni parancsol, és a'dézsmákat vagy másféle egyházi jövedelmeket azoknak 

 fizettetni rendeli, kiket azok jog szerint illetnek. 



A' 15-ik ágazat egy, Buda városában tartandó, pecsétet a' kereszt- 

 nek, mint Magyarország' czimerének, jegyével készíttetni parancsol, melly 

 alatt király' koronázásáig törvény szolgáltathassék, és a' perlekedők bí- 

 rói leveleket nyerhessenek. 



A' 16-ik ágazat a' hazafiakat akármelly ügyben egyszen'í panasz' 

 litján romai szék elébe idéztetni tilalmazván rendeli: hogy mindenki el- 

 lenfelét előbb megyei rendes birája előtt fogja perbe, és onnan ügyét ér- 

 sekéhez vigye. 



A' 17-ik ágazat Albert király' halála óta akárkinek adománya 

 vagy meghagyása mellett felállított minden akár szárazföldi akár vízi 

 vámokat eltörültetni parancsol. 



A' 18-ik ágazat megengedi : hogy minden akár hazai akár külföldi 

 kereskedők áruikkal az országnak akármelly helységeibe és városaiba 

 szabadon jöhessenek, megfizetvén mindazáltal szokott régi helyeken az 

 igazságos harminczadokat, és vámpénzeket. 



A' 22-ik ágazat parancsolja: hogy minden birtokos ember más' 

 jószágára költözni akaró jobbágyát igazságos földbérének letétele, és 

 másféle adósságainak lefizetése után , Zsigmond király' decretumában ki- 

 jelelt büntetés alatt elbocsátani tartozzék, 's hogy e' király' decretuma 

 tartassék meg az erőszakosan elvitt jobbágy' visszaadására nézve is, ki- 

 vévén az erdélyi részeket, Slavőniát, 's Pozsega és Verőcze vármegyé- 

 ket, mellyekben a' régi szokás meghagyatik. Végre 



