306 a' magyar tud. társaság' értekezései. 



melly állapotú emberekkel nyilván vagy titkon szövetségbe állani, vagy 

 az országban pártoskodni, 's pártfeleket gyűjteni, örök bivségtelcnség' 

 büntetése alatt, ne merészeljen, melly alól ót a' közönség' akaratja nél- 

 kül se a' király se a' kormányzó fel ne menthesse. 



3) Táborozást és táborozókat illetőkre. Hlyének: 



A' 23-ik ágazat. Hogy országos táborozást {exercitus generális) 

 se a* kormányzó se a' bán ne hirdessenek, hacsak annyi ellenség nem 

 jön az országra, mellynek visszaverésére a' királyi jövedelmekből fel- 

 állítható seregek, a' főpapok és bárók zászlóaljaikkal, és más kirendel- 

 tek és egyházi személyek zsoldosaikkal elégtelenek volnának , 's máskor 

 a' kormányzó az itt említettekkel tartozzék táborozni. 



A' 24-ik ágazat. Hogy a' nemesek régi szokáshoz képest országos 

 táborozáskor se tartozzanak tovább, mint a' határszélekig menni. 



Az 58és59-ik ágazatok. Hogy, ha ki a' táborozók közöl fosztáso- 

 kat, ragadozást, vagy verekedést elkövetne, értesítés mellett {eum in- 

 smuatione] megidéztetvén, az el.ső ünnepnyolczadi széken hatalmasko- 

 dás' büntetésébe marasztaltassék; azok pedig, kik akár táborozáskor akár 

 más alkalommal valahová utazván élelmi szereket kicsikarnak, hasonló 

 idéztetés mellett a' felperesnek egyedüli esküjére az elvitt élelmi szerek' 

 értékének , és a' |>erbeli eljárásra fordított költségeknek megtérítésére 

 Ítéltessenek. 



4) Nemesek és egyháziak' szabadságát érdeklőkre. Hlyének az előb- 

 bi szám alatt már előidézett 24-ik ágazaton túl: 



A' 34-ik ágazat. Hogy főpapok, bárók, nemesek, és egyháziak' 

 házaira Budán adó ne rovassék, zselléreik mindazáltal vagyonuk' meny- 

 nyiségéhez képest megrovathatván. 



A' 38-ik ágazat. Hogy egyházi férfiaktól, idegenektől, és neme- 

 sek' élelmi szereiktől és olly holmijaiktól, niellyeket nem kicserélés vé- 

 gett visznek valahová, semmi vámpénz se vétessék. 



Az .52-ik ágazat, melly a' pénz' értékének gyakor változása és 

 meghamisíthatása miatt az rendeli: hogy ezután mind a' gabonából mind 

 az apró állatokból járó dézsma mindenütt, ott is, hol eddig pénzen szo- 

 kott megváltatni, természeti mivoltában vétessék ki, és hogy azon föl- 

 dekre, mellyeken a' dézsma fekszik, a' falusiak marháikat a' szokott 

 idő' lefolytáig kár-megtérités' terhe alatt ne bocsássák. 



