törvényeink' története a' vegyes hAzakbeli kiráIíYok alatt. 347 



sítja, hogy Zápolyi Imre' választásánál, mellynek módjáról ezen ágaza- 

 tok egyedül szólanak, valóban országgyűlés tartatott, következőleg az 

 ágazatok' bevezetésének előadása hiteles. Ide járul, hogy országunk' ren- 

 déi az 1542. pozsoni decr. 28-ik és az 1548. decr. 18-ik ágazatában or- 

 szágunk' köz decretumára (Decretum Generálé), és szokására utalva ál- 

 lítják: hogy nádor csak az országnak és pedig nem részletes, hanem 

 minden hazafiaknak hirdetett, 's különös gyűlésében {speciális Diaeta) 

 választathatik. — A' 2-dikra azt: hogy megmutatva sem az nincs, 

 hogy 1485-ik évben, melly az ágazatok felüliratában kijelelve áll, 

 Budán nádorválasztási gyűlés nem tartathatott, sem az, hogy egy or- 

 szággyűlésben hozott határozatok két külön decretumokba soha sem 

 foglaltattak legyen, sót Zsigmond királynak 5-ik és 6-ik decretumai, 

 és III. Andrásnak 1298-ik évi törvényei, mellyeknek 44 első ágaza- 

 tai egy különös befejezéssel ellátott decretumnak, a' többi ágazatai pe- 

 dig ismét egy más törvénylevélnek alakját viselik, — ellenkezőre mu- 

 tatnak. Az pedig, hogy országgyűlésekben azon törvényágazatokon 

 kivűl, mellyek ünnepélyes törvényiével' alakjába foglaltatának , más 

 fontos dolgok is tárgyaltatni, 's elintéztetni, sőt Írásba foglaltatni 

 is szoktanak, Korvin Mátyás' több rendbeli decretumainak előszavaiból, 

 és 1462-ki decretumának tárgyalásánál fenn előadott biztosító levelének 

 tanúságából kétségbe vehetetlen. Továbbá ha lehetett, a' mint azt az 

 1555. decr. 2. ágazata tanúsítja, az 1554-ki pozsoni országgyűlésnek be- 

 végzése és azon évi decretumnak április' l2-kén történt kiadása után né- 

 hány nappal, április' 15-kén egy külön gyűlésben nádort választani: nem 

 láthatni át az okát, miért ne lehetett volna az 1486-ik évi januarius' ele- 

 jén kezdett országgyűlés előtt, mellyben Korvin Mátyás' VI. decretnma 

 hozatott, 1485-ik' végén szinte nádor-választási gyűlést tartani. — A' 

 3-ikra azt, hogy az országgyűlési decretumoknak lényegével épen nem 

 látszik ellenkezni, hogy azok két vagy három vagy épen egy nagyobb 

 érdekű 's terjedelmesb tárgyra szorítkozzanak, főleg tekintetbe vévén 

 azt, hogy királyaink, jelesen Korvin Mátyás, mint itt előbb említem, 

 nem minden országgyűlési határozatokat szoktak törvényleveleikbe ik- 

 tatni, 's nem minden elintézett tárgyakról ünnepélyes decretumot kiad- 

 ni. Zsigmond királynak I, II, 's V-ik és a' romai bullások ellen hozott 

 1404-ik évi decretuma egyetlenegy, IV-ik decretuma két, Korvin Má- 



