360 a' magyar tüd. társaság' értekezései. 



Az 56-ik ágazat. Hogy a' fiú atyjának, és ez fiának bűntettei és 

 kihágásaiért se személyében se vagyonában ne büntettessék. 



A' 61 és 62-ik ágazatok. Hogy szentegyházat vagy nemeslakot meg- 

 támadó, és jobbágyoknak ott lerakott holmiját elrabló táborozók, ha 

 nemtelenek, elevenen égetéssel, ha nemesek, mindennemű vagyonuk 

 veszteségével bxínhüdjenek , — ezen büntetéseknek végrehajtását eszkőz- 

 leni a' sereg' kapitánya, és ha ez elmulasztaná, vagy önmaga volna a' 

 tettes, a' királyi felség tartozván. Továbbá hogy a' kinek fegyveresei 

 valamelly egyházat megfertőztettek, azt kiengeszteltetni köteles legyen. 



A' H-ik rendbe, vagyis a' hazafiak' ingó és ingatlan jószágaik iránti 

 jogait biztosítók közé tartoznak : 



A' 22-ik ágazat. Hogy, ha ki királytól nyert adomány mellett 

 valamelly jószágot az ellenmondók' tilalmának megvetésével elfoglalna, 

 a' megye' grófja megkéretvén, őtet azonnal a' jószág' kibocsátására int- 

 se meg, és ha intését megvetné, fogassa be, és a' jószág' birtokából ki- 

 vetvén , minden hatalmában álló eszközükkel azon jószág' közönséges be- 

 csiíjének lefizetésére, ezeknek végrehajtására, ha szükséges lenne, az 

 egész megye grófja mellett felkelni, és ha az egész megyének ereje sem 

 lenne elégséges, a' királyi felség közbejönni tartozván. 



A' 2.3-ik ágazat. Hogy minden, e' záradékkal „de manibus regiis" 

 nyert, adományi levelek ezen záradékjokra nézve mind megyei grófok- 

 nak , mind az ország' rendes bíráinak és itélőmestereinek törvényszéke 

 előtt érvényteleneknek vétessenek. 



A' 24-ik ágazat. Hogy 1485-ik év' kezdetétől 1486-ik évi vízke- 

 resztig adományul nyert minden jószágokat adományosaik , ha és meny- 

 nyire azokat országunk' törvénye és szokása ellen foglalták volna el, ki- 

 rályi vagy nádori levél mellett felszólíttatván, egy hónap' lefolyta alatt 

 előbbi birtokosaiknak bocsássanak vissza, adományi jogukat egyébiránt 

 törvény' utján szabadon kereshetvén. 



A' 25-ik ágazat, melly a' zálogi birtokost, ha a' zálog' váltságát, 

 bíróilag megintetvén, fel nem venné, vagy azt felvévén a' zálogos jószá- 

 got azonnal vissza nem bocsátaná, a' legelső ünnepnyolczadi széken an- 

 nak minden fizetés nélküli viaszaadásába, és azon felül a' zálog' árával 

 egyetérő pénzösszeg' fizetésébe marasztaltatni rendeli. 



