törvényeink' története a' vegyes házakbeli királyok alatt. 379 



budai negyed zabot adni ; ha pedig egy faluban tübb falunagyok volná- 

 nak, nekiek összesen egy kapu' adózása engedtessék el; de viszont az 

 adószedőt is összesen tartozzanak megvendégleni. Továbbá hogy csak tíz 

 és nem kevesebb kapura vétethessék egy falunagy vagy majoros. — f) 

 Hogy az adórovó elvégezvén munkáját azon vármegye' törvényszéke helyén 

 maradjon , és az adót 15 nap alatt szedje be. — g) Hogy, ha ki magát 

 igazságtalanul terheltnek vélné , a' szolgabírónak állítása legyen elhatá- 

 rozó, kivévén ha az adószed(í a' panaszlónak esküjére bocsátaná a' dol- 

 got. — h) Hogy az adó mind azokon, kik azt 15 nap alatt le nem fizet- 

 nék : három gíra birsággal vétessék meg, a' nemesek' széke köteles levén 

 ezt 15-ik napon grófjának vagy algrófjának levele mellett eszközöltetni. 

 Továbbá ezen decretum-töredéknél megjegyzést igényelnek e' kö- 

 vetkezők is: 1) Hogy ugyanazon budai országgyűlésben, Mátyás király 

 Ernst János udvari vitéz 's koronái vám' országos kezelőié (Vectigalis Co- 

 ronae Generális Administrator) részére 1467-ik évi gyümölcsoltó boldog- 

 asszony' napján költ 's Eperjes városához intézett parancsának ') tanúsága 

 szerint, — az addig úgynevezett harminczadvám eltörültetett, és an- 

 nak helyébe az azután , nemesek' régi szabadságának kivételével, minde- 

 nek által minden behozott vagy kivitt áruktól, lovaktól és marháktól, 

 kidolgozott vámjegyzék (Registrum) szerint, az előbbi harminczadhelyc- 

 ken örök időkre veendő koronái vámadó {Vecttgal Coronae) hozatott le- 

 gyen be azon határozattal, hogy annak örökjoga és jövedelme' birtoká- 

 ban a' királyi felségen kívül senki se lehessen. Ezen koronái vámadóról 

 az 1468: 4 ágazata is rendelkezik. — 2) Hogy Mátyás király' 1467-ik évi 

 azon levelének tanúsága szerint ^) , mellyben Fogaras , Olmas , és Radna 

 vidékeket minden hozzájok tartozókkal együtt királyi kezekkel foglaltat- 

 ni és mint királyi jószágokat védetni parancsolja, ugyanazon ország- 

 gyűlésben az is határoztatott: hogy ezen birtokokat a' király soha élne 

 idegenitse, hogy így a' havasokontúli vagy moldvai vajda, ha szükség 

 azt kívánná, az ellenségnek félelemben tartása végett ott lakást vehessen. 

 V. Korvin Mátyásnak 1468-ik évi decretuma , vagy inkább az or- 



") Lásd Kovachich, Vestigia Comit. 373—375. lapokon. 



'■) Lásd e' levél' töredékét Katona Criticájából átirva Kovachich, Supplem. ad V^estig 

 Com. IL köt. 192. és 193. lapjain. 



