402 a' magyar tud. társaság' értekezései. 



A' 14, cs 15-ik ágazatok, mellyek a' Mátyás király' halála óta el- 

 foglalt jószágokra és épített várakra nézve hivségtelenség' büntetése alatt 

 parancsolják : hogy jövó áldozó-csütörtökig amazok ugyan uraiknak 

 visszaadassanak, emezek pedig, a' törökök vagy más ellenségek ellen 

 épülteket kivévén, lerontassanak. Ugyanezen ágazatok az ellenszegülők 

 ellen indítandó pert is szabályozzák. 



A' 16-ik ágazat, melly ugyanazon idő óta tett mindennemű ká- 

 rokra nézve megidéztetés utáni első ünnepnyolczadi széken minden 

 halasztás' kizártával törvényt szolgáltatni rendel. 



A' 107-ik ágazat, melly hasonló tények' megelőzése végett azt 

 rendeli: hogy, ha kik jövendőben valamelly királynak halála után vá- 

 rakat, várasokat, falukat elfoglalnának, 's égetéseket vagy rablásokat 

 tennének , örök hivségtelenség' büntetése alá essenek , 's nekiek se a 

 király, se az egész ország meg ne kegyelmezhessen, hanem tettükért 

 örök szolgasággal lakoljanak. 



II. Némellyck a' haza' védelmének módját, és a' fegyveres népnek 

 kihágásait tárgyalják. Hlyének: 



A' 17-ik ágazat. Hogy a király tisztjei és fegyveres népei' zsold- 

 jának pontos fizetéséről gondoskodjék, és így az általok elkövettetni 

 szokott rablásoknak elejét vegye. Továbbá hogy rablásokat elkövető fegy- 

 veres népek más hatalmaskodó tettet elkövetők gyanánt büntettessenek. 

 A' 18-ik ágazat. Hogy a' király addig, míg zsoldos fegyveres né- 

 pei az ellenségnek ellentállhatnak , országos táborozást ne hirdessen , és 

 hogy a' főpapok , zászlós bárók , és az ország' nemesei azokat , kik a" 

 királytól zsoldot kapnak, kivévén, — akaratjok ellen az ország' határin 

 túl hadba ne vitessenek , ezt kívánván ősi szabadságuk. 



A' 19-ik ágazat a' táborozási kötelességről következőket rendeli: 

 hogy, ha a' király tulajdon haszna végett hazán kívül hadat viselni akar, 

 az ország' rendéi vele menni , vagy fegyvereseiket vele küldeni ne tar- 

 tozzanak ; ellenben akkor, midőn valamelly ellenség király' zsoldos né- 

 pe által vissza nem verethető erővel az országra ütvén, a' király, nádor, 

 vagy az ország' ideigleni fő kapitánya {Generális Capitaneus Regni) a' tá- 

 borban személyesen megjelennek , az országnak zászlós főpapjai és bárói 

 is zászlóaljaikkal , a' többi bárók és nemesek pedig az alább leírt mó- 

 don velük az ország' határáig hadba menni tartozzanak. 



