törvényeink' története a' vegyes házakbeli királyok alatt. 4ir> 



's hogy az egyliúzi tilalom a' földesurakra jobbágyaik' vonakodásaért 

 soha ki iie terjesztessék. — 3) Hogy a' dézsmaszcdo annak mennyiségé- 

 re nézve a' dézsmaadásnak esküjében megnyugodni tartozzék, és a' ga- 

 l)ona-asztagot csak egy forintnak fahibiro' kezéliezi letétele mellett és 

 esős időn kívül liányailiassa szét; melly esetben ha a' paraszt' vallomása 

 hamisnak találtatnék, a' felesleget az igazságcts dézsmával együtt elve- 

 hesse ugyan, de viszont ellenkező esetben az előre letett forint az ár- 

 tatlan paraszté legyen. — 3) Hogy méhek, gidák, és bárányok' dézsmá- 

 lása annak idejében és módja szerint történjék, és a' dézsmába eső da- 

 rabokra jegy tétessék, mellyeket a' paraszt csak sz. iMihály' napjáig tar- 

 tozzék és addig is csak a' dézsmáló' szerencséjére tartani, 's a' későb- 

 ben véletlenül elvesztőknek megtérítésére, ha arra esküjét leteszi, ne 

 szorittathassék. — 4) Hogy azon visszaélés , mellynél fogva némelly he- 

 lyeken, jelesen Simcghben, szüret alatt eladott borokra nézve a' dézs- 

 maszedők bizonyos pecsétekért hol 2, hol 12 dénárt venni szoktak, tel- 

 jesen szűnjék meg. — Hogy, hol a' dézsma pénzben fizettetik, egy fo- 

 rintért 100 dénárnál több ne vétessék. — 6) Hogy a' falunagyok azon 

 vendégtartásért, mellyel a' dézsmaszedőnek tartoznak, dézsmaadástól 

 mentesek legyenek, és a' kepefejektől se vétessék tőlük semmi. — 7) 

 Hogy a' kereszténységi és aratópénzekre nézve a' főpapok és hazafiak közt 

 perlekedés leven, okleveleit mind a* két fél jövő sz. Mihály ünnepnyol- 

 czadi széken a' királyi felségnek előmutatni tartozzék. — 8) Hogy va- 

 lamint eddig, úgy ezután is, a' kilenczed tized előtt vétessék ki. — 

 9) Hogy az ország' szélén több helyeken lakozó ráczok, ruthenek, 's 

 oláhok, mivel a' királynak, vagy hivatalnokainak az iránti biztosításával 

 telepedtek le, semmi dézsma ne vétessék. 



Az utószó ismét csak az előbbi decretum, és az líjnnan szerzett 

 ágazatok' elfogadásának és helybenhagyásának ünnepélyes kinyilatkozta- 

 tásából áll. 



A' ni. decretuma 149S-ik évi sz. György' napjára egybehítt ország' 

 gyűlésének 40-ik napján Budán privilégium' alakjában költ, 's különösen 

 kisebb decretumnak neveztetik, és 74 ágazatra terjed. 



Előszavában elbeszéli a' király, miképen az országnak főpapjai, 

 bárói , és minden vármegyékből ezen országgyűlésre egybegyűlt összesé- 

 ges nemesei király' színe elé járulván, és szívok' keserűségével elő- 

 li, t. t. évk. VII. 2. 53 



