434 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



azon határnapon két ünnepnyolczadi szék előtti eskületételre szoríttat- 

 nék , egyik esküt letévén a' másikra nézve rendes birájátol, minden te- 

 herletétel nélkül, más illendő határnapot kérhessen, ezt mindazáltal 

 hevenyében tenni köteles levén. 



A' i9-ik ágazat, melly a' visszaiízésről rendeli: hogy visszaűzés- 

 sel élni csak egyszer és csupán kivont kard' mutatásával legyen szabad, 

 's annak a' győztes fél ügye' vesztesége alatt helyt adni tartozzék. To- 

 vábbá hogy, ha ki visszaűzést sok néppel vagy erőszak-használással tenni 

 merészlene, helytelen visszaüzés' terhén tűi szinte perének veszteségé- 

 vel bűnhődjék. Végre hogj' a' visszaüzés felett adandó tanulevélben a' 

 jelen volt tő- és határszomszédok' nevei mindenkor kitétessenek, és hogy 

 a' visszaüzés mellett birtokban maradt fél per' bevégeztéig a' jószágra 

 semmi rendkívüli adózást ne vessen , hanem igazságos jövedelmével 

 megelégedni tartozzék. 



A' 39-ik ágazat. Hogy az itélő, adományző , és erősítő levelek' 

 váltságai Zsigmond' törvénye szerint történjenek. 



Az utószó ismét ezen ágazatok' elfogadásának puszta kijelenté- 

 séből áll. 



E' helyen egyszersmind méltán meg lehet érinteni: hogy Ulász- 

 lónak itt előadott III. és IV-ik decretumait az országgyűlés' minden há- 

 rom évbeni tartásának meghatározása, az országgyűlésre megjelenési kö- 

 telességnek pontos szabályozása , az ünnepnyolczadi törvényszékek' bő- 

 vebb rendbeszedése, a' persor és perlajstrom' divatba hozása, a' tör- 

 vényszéki szokások' egybeszedése iránti gondoskodás, a' táborozási kö- 

 telességnek környülményesb előadása, a'vármegyék' királyi parancs nél- 

 küli átalános bíráskodásának behozása, a' dézsmaügynek sok részbeni 

 lij szabályozása , és a' holt kéztől tiltó törvénynek egyházakra nézve 

 egész kiterjedésébeni kimondása különösen érdekesekké teszik. 



Az V-ik decretuma az 1504-ik évi sz. György' napjára egybehítt 

 rákosmezei országgyűlésnek 15-ik napján költ, 's rövid, és csupáncsak 

 az országgyűlésnek mikorra történt egj'behivatását és az abban szerzett 

 törvényágazatoknak helybenhagyás végetti benyújtását előadó bevezeté- 

 sén túl 31 ágazatra terjed , mellyek közöl 



I. Némellyek az ország'szükségei' födüzésének módját, 's jogainak 

 fentartását, és védelmét érdeklik. Hlyének: 



