TÖRVÉNYEfNK' TÖRTÉNETE v' VEGYES HÁZAKBELI KIRÁLYOK ALATT. 449 



az 1518. báchi törv. 41-ik czikke peHig miiKicn vármegyéken az itéleíté- 

 telekbeii , és minden peres ügyek' meghányásál)an szabályul vétetni pa- 

 rancsolta, és minekutána törvényszékeink három század (4ta valtjjában 

 a' szerint Ítélnek, és a' torvényhozó test maga törvényleveleiben annak 

 czímeire mint országunk' kétségtelen törvényeire hivatkozni szokott, 

 kétségbe vonni nem lehet, — egy eló'szdra, és három részre oszlik. 



Az elősző {Prológus) 16 czímben némelly szükséges előismere- 

 teket terjeszt elő. Jelesen : 



Az 1-ső czím az igazság' eszméjét fejtegeti , és azt természetire 

 (naturális), és türvényszabály szerintire {^legális) osztja. 



A' 2-ik czím a' jognak eszméjét magyarázza, 's azt: 1) köz és 

 magányos jogra, 2) természet, népek, és polgári társaság' jogára, to- 

 vábbá 3) a' népek' jogát {^Ji/s Geutiiim) ismét eredetire, és utőbb alakult- 

 ra osztja; végre a' polgári jognak [Jus Civile) háromféle, úgymint a) 

 minden polgári társaságnak , b) bizonyos polgárzatnak 's országnak , és 

 c) kitüntetüleg a' romai czászárságnak jogáérti vételét magyarázza. 



A' 3-ik czím a' természet, népek, és polgárzatok' joga közötti kü- 

 lönbözéseket fejtegeti. 



A' 4-ik czim a' katonai 's hadijognak, és a' jogtudománynak (Ju- 

 risprudetitiá) ismertetését adja. 



Az 5-ik czim az igazság, jog, és jogtudomány közötti különbsé- 

 get nyomozza. 



A' 6 és 7-ik czímek a' törvény' (lex) eszméjét, feltételeit, kellé- 

 keit, czélját, és tisztét fejtegetik. 



A' 8-ik czím a' rendelménynek (Statútum) vagyis úgy nevezett 

 decretumnak jelentését , és a' helyhatősági jognak (Jus municipale) majd 

 bizonyos ország 's tartomány, majd pedig egyes város vagy helység' jo- 

 gáérti vételét magyarázza. 



A' 9-ik czím azon kérdést: vájjon érvényes lehet-e az egyházi, 

 természeti, vagy isteni jog elleni rendcimény? azzal oldja meg: hogy 

 az ország' rendel menye világi dolgokra nézve ugyan erősebb az egyhá- 

 zi törvényeknél, de az egyházaknak régi szabadságát, 's a' nekiek en- 

 gedett privilegiomokat, és az egyháznak lelkünk' üdvösségét érdeklő 

 rendeleteit el nem törülheti, valamint szinte a' természeti vagy isteni 



57* 



