462 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



tot felülhalad, iktatással erősíteni szükség, és pedig lia a' vevő birtok- 

 ban nincsen, se abba a' fel valló által tettleg be nem iielyeztcthetik , egy 

 év' lefolyása alatt, és hogy ezen év királyi helybenhagyást kivánó fel- 

 vallásokban nem a' felvalló, hanem helybenhagyó királyi levélnek köl- 

 tető!, sőt örökbe-fogadásokban az ürükbe-fogadónak halála' napjától szá- 

 míttatik, — az illy Orökbe-fogadás' helybenhagyásához netalán csatolt ki- 

 rályi jogra mindazáltal minden esetben a' levél' kültétől számított egy év 

 alatt szükség levén az iktatást megtétetni. 



A' 64 és 65-ik czímek. Hogy a' királyi megegyezés (Consemits 

 Regtus) által a' szent korona reája örökösödés' utján háramlandó jószá- 

 gokhozi jogának önkényes átengedése értetik, 's hogy ennek szüksége 

 I. Lajos' korában vette eredetét, minthogy annak országlása előtt min- 

 den országnagy, nemes, és birtokos ember magonszakadásának eseté- 

 ben is minden királyi megegyezés nélkül rendelkezhetett. Továbbá hogy 

 a' királyi helybenhagyás magonszakadó által tett minden örökvailásnak 

 erejéhez, sőt a' zálogvalláséhoz is, ha a' zálogpénz a' jószág' közönséges 

 becsűárát meghaladja, szükségképen megkívántatik; ellenben pedig a' 

 jogközösséggel bírók' részére tett felvallásokban arra szükség nincsen. 



A' 66-ik czím. Hogy a' testvéri örökbe-fogadás csak örökös' nem 

 létében és királyi megegyezés' hozzájáridtával lehet érvényes, és hogy 

 azt az örökbe-fogadónak magonszakadása' napjától számított egy év alatt 

 törvényes iktatással erősíteni szükséges. 



A' 67-ik czím. Hogy valamelly jószágnak uradalma valakit két- 

 félekép illethet, t. i. vagy valóságos birtokban leteli, vagy pedig örökö- 

 sülési joggal, millyennel például a' legközelebbi ágon levő két rokon 

 egymás' jószágaira nézve kölcsönösen bír, és hogy ennek erejével az 

 illy rokonok közöl egyik örökös nélkül kihalván, a' másik annak jó- 

 szá-^ait kivévén ha az osztály elődeik között olly régen történt vol- 

 na, hogy többé származásuk' közössége sem tudatnék, — minden per 

 és birói iktatás nélkül átveheti, annak özvegyét és leányait egyébiránt 

 minden szükségesekkel a jószágok' mennyiségéhez képest haláluk, vagy 

 ha férjhez mennének, férjhez menetelökig ellátni, és ezen esetben őket 

 illőleg kiházasítani , és az özvegynek azon túl hitbérét is hozományával 

 együtt kiadni köteles levén. Végre hogy mindezeknek a testvéri örök- 

 bc-fugadásokban is helye vagyon. 



