törvényeink' története a' vegyes házakbeli királyok alatt. 467 



elűsuroltatni szoknak, úgymint: a' nádor, az országbirája, a' dalmácziai, 

 horvátországi, és slavóniai bán, az erdélyi vajda, a' zörinyi bán, a' ki- 

 rályi és királynéi tárnokok , ajtónállók , pohárnokok, asztalnokok és lo- 

 vászok' mesterei, 's a' temesi és pozsoni grófok. 



A' 95-ik czím. Hogy a' hitbér' fizetésének részint készpénzben, 

 részint piaczon eladható ingó vagyonban például állatokban kell történ- 

 nie , 's hogy jelesen kész ruhák vagy sánta marhák fizetés' fejébe nem 

 adathatnak. 



A' 96-ik czím. Hogy a' nő első férjétől egész, másodiktői fél, 

 harmadiktól egy negyed , negyediktől egy nyolczad hitbért kap , és így 

 tovább. Továbbá hogy a' nő hitbérét férjének birtoki jogaitól, mellyek- 

 be átviteték , kapja. 



A' 97-ik czím. Hogy anyjának és nagy-anyjának hitbéreit ugyan- 

 azon egy személy nem keresheti, hanem anyjának leányi negyedét és 

 nagyanyjának hitbérét együtt keresnie lehet; valamint anyámnak is tu- 

 lajdon leányi negyedét és anyjának, nem pedig nagyanyjának hitbérét 

 kell keresnie , mert nagyanyja' hitbérének keresete azon család' tagjait 

 illeti, mellyből nagyanyja származott. 



A' 98-ik czím. Hogy a' férj gyermektelem'íl és végintézet nélkül 

 meghalván, minden ingó javai özvegyére szál lanak sőt míglen férjének 

 nevét viseli, annak nemes lakából és birtoki jogaiból sem zárathatik ki, 

 szabad levén mindazáltal férje' örökösének azon esetben , ha a' megholt- 

 nak laka jeles kastély volna, nekie más kastélyt, vagy több kastély nem 

 levén, más nemes házat özvegyi lakásiíl rendelni, sőt ha a' jószágok' jö- 

 vedelmei özvegyi illetőségeit sokkal felülmúlnák , tőle a' jószágoknak 

 felesleges részét is törvény' útján elvenni. Továbbá hogy, ha az özvegy 

 férjhez menne, előbbi férjének örököse őtet hitbérének kifizetésével 

 annak minden jószágaiból szabadon kirekesztheti. 



A' 99-ik czím. Hogy azon esetben, midőn az özvegyet hagyó fél 

 testvéreivel és gyermekeivel osztozatlan állapotban halt meg, szükség le- 

 gyen először a" férjnek minden ingó javakból járó részét testvéreinek 

 részétől osztály által elkülönözni, és azután a' férjnek részét, — kivévén 

 kocsis lovait és drágább öltözetét, mellyek külön özvegyét, és a fegy- 

 vereit, mellyek osztály nélkül fiait vagy testvéreit illetik, — özvegye 

 és osztozatlan gyermekei közt egyenlő részekben felosztani. 



