törvényeink' története a' vegyes HÁZAEBELl KIRÁLYOK ALATT. 47 3 



rekben nckiek itélt eskületételre nézve, mellyekben a* fenmondottak 

 szerint felelni kötelesek. 



A' 1.33-ik czím előre bocsátván, hogy a* birói becsű kétféle, t. i. 

 közönséges, és ürökbecsií, és hogy ez tízszer annyit teszen mint amaz; 

 előterjeszti egyenként az ingó és ingatlan jőszágoknak közönséges becsű- 

 jét, valamint azt is, hogy egy ekényi föld 150 királyi mértékű holdbői, 

 és egy hold hosszában 72, szélességében pedig 12 királyi rőfljől áll; 

 végre oda mellékel egy vonalt, melly tizenhatszor véve egy királyi rő- 

 föt teszen. 



A' 134-ik czím előadja a' közönséges becsiínek szabályait, jele- 

 sen: 1) Hogy az Ítéleti terhek, vagyis bírságok' fizetésében mind a' bar- 

 mok, mind a' földek és birtoki jogok becsube vétetnek. — 2) Hogy leá- 

 nyi negyedek' fizetésében, 's elzálogított, örökül eladott, vagy bűntett 

 miatt ítélet által másra átszállított jószágoknak magához váltásában min- 

 den, mi a' helységben vagy azon kivú'l vagyon, oda értvén a' templomokat, 

 klastromokat, és jobbágyok' irtás-földeiket is, és egyedül a' barmokat, és 

 a' megnépesített jobbágy telkekhez tartozó szántóföldeket és réteket kivé- 

 vén, becsű alá tartozik. — 3) Hogy hitbérek' kifizetésében csak az, mi 

 a' helységben vagyon, t. i. a' nemes curiák, és jobbágyi megnépesltett 

 és elhagyott belső telkek, ellenben pedig akkor, midőn az özvegységben 

 maradott nőnek hitbére jószágokban kiszakíttatik, nemcsak ezek, hanem 

 a' helységen kívüli javak, úgymint földek, erdők, gyümölcsösök, ka- 

 szálók, és malmok is, mennyire nekie átadatnak, becsű alá vétetnek. — 



4) Hogy adósságok vagy károk' megtérítésében, 's patvarkodás, nyelvvált- 

 ság, széksértés és más illy büntetések' fizetésében közönséges becsű nem 

 tétetik, hanem minden valóságos árán adatik át a' nyertesnek. Végre — 



5) Hogy határjárásokban a' per alatt levő földek, erdők, szőlők, 's ré- 

 tek csak azért vétetnek közönséges becsű alá , mert a' nyertes fél annyi 

 nemesnek esküjével tehetendi magáévá a' peres tájékot, a' mennyi gírá- 

 ra közönséges becsűje megyén. 



Il-t'k Rész. 



Az 1 — 17-ik czímek. Előre bocsátván Verbőczy az elsőczímben azt, 

 hogy minekelőtte e' résznek tárgyához, a' perlekedés, 's ítéletek' magya- 

 rázatához fogna, mivel abban az ország' rendeleteinek többször elő kell 



60* 



