törvényeink' története a' vegyes házakbeli királyok alatt. 489 



a' birságnak ^j-dát ugyan a' birdnak , V, pedig ellenfelének lefizetvén , azt 

 annak belyes utján újra megindíthatja. 



A' 73 — 76-ik czímek a' visszaüzést tárgyalják. Jelcsen: 



A' 73 és 74-ik czímek. Hogy visszaüzéssel , mellyiiek terhe egy 

 arany gíra vagy is 72 forint, a' birői végitélet' kimondása után csak egy- 

 szer szabad élni, 's hogy az ugyanazon perben másodszor használt visz- 

 szaiizés hívségtelenkedés' büntetését vonsza maga után. Továbbá, hogy 

 Ulászlónak (IV. türv. 19 ez.) törvényét, melly a' visszaüzést nem sereg- 

 néppel és erőszakos kézzel , hanem kivont kardnak puszta mutatásával 

 tétetni, és a' visszaüzés feletti taniílevélben a' jelen volt tő- és határ- 

 szomszédok' neveit elősoroltatni rendeli, nem úgy kell érteni, mintha 

 a' végrehajtásnak bot' felemelése, vagy más gyengébb mődon tett meg- 

 akadályozása a' visszaüzés' következéseit maga után nem vonná, és mint- 

 ha csak tő- és határszomszédok által lehetne a' visszaüzést bebizonyíta- 

 ni, hanem hogy az, ki puszta fenyegetésnél többre vetemedik, a' hely- 

 telen visszaüzés' büntetésén túl ügyét is örökre elveszti, és hogy a' tör- 

 ténhető csalárdságok' megelőzése végett a' visszaüzés' megtörténte felett 

 adott levél a' jelen volt tő- és határszomszédok neveinek elősorolása nél- 

 kül bebizonyító erővel nem bir. 



A' 75-ik czím. Hogy hívségtelenkedés' büntetésébei marasztalá- 

 sokban^ mellyek három módon, úgymint: 1) a' királyi felség által az a' 

 végre egybehítt országgyűlésen, 2) másodszori visszaüzés miatt, és 3) 

 hívségtelenség' czime alatt nyert adomány' következésében hozatnak, 

 visszaüzésnek nem mindenkor, hanem csak az itt előadott utolsó esetben 

 van helye; mellyben arra szolgál, hogy a' vesztes fél új ítéleti kegyelem 

 mellett még jószágábóli kivettetcse előtt az addig elő nem mutatott ok- 

 leveleit előadhassa, 's ügyvédjének hibás előadásait megmásolhassa, és 

 ezek által ügyén segélhessen. 



A' 76-ik czím. Hogy visszaüzéssel az nem élhet, ki a' perben nem 

 állott, kivévén, ha a' végrehajtás olly jószágra vitetnék, melly nem a' 

 vesztes félnek, hanem valamelly azon perben nem állott személynek bir- 

 tokában vagyon, kit törvényes mcgidézés és elmarasztalás nélkül abból 

 kivetni nem lehet. 



A' 77 és 78-ik czímekben a" per-újitásról , II. Ulászló' I. törv. 51- 



62* 



