492 a' magyar tud. társaság' értekezései. 



g;ok' fejében teendő lefoglalására kiküldetni kér , minden girát két forin- 

 ton megválthat, végre ha a' dolgot végrehajtásra jönni hagyja, minde- 

 gyik gírát négy forintjával fizetni köteles, e' végre először ingó javai, 

 és azok utáni ingatlan jószágai vétetvén lefoglalás alá. — 2) Hogy az illy 

 bírságoknak \ a' birót, J^ az ellenfelet illeti. — 3) Hogy régenten a' bír- 

 ságok egyik határnaptól másikig kettőztetni, 's néha négyszereztetni is 

 szoktak; de most az első és második idézésben 3 gíra egyszeresen véte- 

 tik, és csupán a' harmadikban kétszereztetik; továbbá hogy egyszerű ik- 

 tatás- vagy határjárásban a' bírságok mindig csak egyszeresen halmozód- 

 nak, a' rövid perekben pedig az alperes magáért ugyan 3 gírával, min- 

 denik törvény elébe nem állított jobbágyáért vagy nemtelen szolgájáért 

 pedig egy gírával , végre a' meg nem jelenő felperes királyi itélet' ter- 

 hével vagyis hat gírával bűnhődik, és hogy ezen gírák ismét tüstént az 

 Ítélőszékben egy egy forintjával lefizettethetnek, végrehajtáskor pedig 

 szinte négy négy forintjával számíttatnak, az alperesnek egyébiránt sza- 

 bad levén készpénz helyett ingó jószágokat, azoknak az első rész' 133-ik 

 czímében kijelelt becsűárok szerint, fizetésűi adni. 



Ill-ík Rész. 



Az 1-ső czímben előadja a' szerző, hogy e' résznek tárgya a pe- 

 reknek királyi curiáhozi feljebbvitele levén, itt Dalmát-, Horvát-, Tót-, 

 és Erdélyországnak , 's a' szabad királyi városoknak , és jobbágyoknak 

 tőlünk sokakban különböző törvényszokásait szükség legyen tárgyalni. 



A' 2-ik czímben előadatik: hogy külön rendeleteket (Statuta) 

 minden tulajdon hatósággal bíró közönség önmagától, az úri hatalom alatt 

 álló pedig feljebbvalójának megegyezésével hozhat, de csak ollyanokat, 

 mellyek semmi igazságtalant, 's mások' jogaival, és az országnak köz- 

 törvényeivel, vagy az ország' rendes bíráinak királyi curiában hozott ha- 

 tározataival ellenkezőt magokban nem foglalnak. Hogy ezen megszorí- 

 tásokkal jelesen a' király' megegyezésével külön rendeleteket hozhatnak 

 a dalmátiaiak, horvátok, slavóníaiak , és erdélyeik, valamint szinte a' 

 vármegyék is és a királyi városok , sőt a király' egyezése' hozzájárultá- 

 val a' kereskedőknek és mesterembereknek egyesületeik is, melly akármi- 

 féle közönség által hozott külön rendeletek mindazáltal csak annak köré- 

 ben, és annak tagjaira nézve kötelezők. Továbbá hogy az illy külön rendele- 



1 



