törvényeink' története a' vegyes házakbeli kirAtjYok alatt. 499 



hiteles helyeken, vagy az urak és nemesek küzgyüléseihen országunk' 

 rendes birúi elútt, nem pedig azon egyszerű levelek, mellyek perleke- 

 dők' kérésére a' megyés grófok törvényszékein kíiltek. Vc'-gre hogy a' 

 feljebb előadott eljárásnak csak nemesek által indított perekben van 

 helye, a' nemtelenek és parasztok közötti perekben pedig az igazsásí- 

 szolgáliatás helybeli szokás és rend szerint történik. 



A' 28-ik czím. Hogy, ha valamelly kártétel vagy adősság miatt 

 elmarasztalt paraszt eleget nem tehetne, földesura őtet ellenfelének át- 

 adni köteles, és hogy az űtet 15 nap alatt, de mégis minden bánta- 

 lommal illetés nélkül fogva tarthatja, akkor pedig olly esküvel tett 

 Ígérete mellett, hogy annak, mit akár munkával akár koldulással ke- 

 resend , harmadrészét nekie átadandja , szabadon bocsátani tartozik; 

 azon esetben mindazáltal, ha Ígéretére megesküdni nem akarna, otet 

 tovább is letartóztathatván, Ígérete nem teljesítésének esetében jjcdig 

 újra befogathatván. Végre hogy az adósságnak azon esetrei kétszerezte- 

 tése, ha a' biró által kitűzött napig le nem fizettetnék , többé divatban 

 nincsen. 



A' 29-ik czím. Hogy a' parasztnak fia és ki nem házasított Ie;'mya 

 maradván, minden atyai akár ingó akár ingatlan javakban egyaránt örö- 

 kösödnek ; ha pedig az atya leányát éltében már kiházasította , a' leány 

 atyának szerzeményi ingó javaibííl , habár hasonfelök kiházasítására nem 

 fordíttatott, többé semmit sem kap, az ósi ingó javakból mindazáltal illy 

 esetben pótlást kérhetvén. Továbbá hoffy a' paraszt férj maga részéről 

 végintézetet tehet ngyan , de a' házasság alatti keresménynek felét hit- 

 vesének, mint közös keresőnek, meghagyni köteles, és hogy a' férj 

 végintézet nélkül meghalván, az illy egész keresmény nejére száll. 

 Végre hogy a' paraszt atya második házasságra lépvén , az első felesé- 

 gével nemzett fiának részéhez, ha az vele már megosztozott, sem az 

 illy második nőnek , sem a' második házasságból született gyermekek- 

 nek semmi joguk sincsen, hanem arról azon fiii szabadon rendelkezést 

 tehet. 



A' .3()-ik czím előadja: 1) Hogy az örökös nélküli paraszt ingó ja- 

 vairól , és szerzeményi örökségeinek feléről végintézetet tehet, ellen- 

 ben ezeknek felét, és ősi örökségeit földesurának hagyni tartozik. — 

 2) Hogy a' para.szt örökös és végintézet nélkül elhalván, mindene föl- 



