törvényeink' története a' vegyes házakbeli királyok AI-ATT. ')01 



pénz' fizetésere csak azon helységnek lakosai szoríttathatván. Végre 

 hogy valainelly paraszt erdóháiitásban vagy vágásban találtatván Híján 

 tűi minden vele levő vagyonának veszteségével bűnhődik. 



A' 34-ik czím a' lopott \óró\ tanítja: hogy, ha a' lopott lő a' se- 

 regnél füdöztetik fel , urának azonnal törvény nem szolgáltatik , hanem 

 a' lő megbecsültetvén táborozás' végéig kezesség mellett birtokosánál 

 hagyatik, és csak annak bevégződése után hoz illy ügyben a' ki- 

 rályi lovászmester, vagy a' hadvezér által nevezendő rendes birő ítéle- 

 tet; ellenben pedig ha valamelly lopott lő vagy más állat nem a' se- 

 regnél, hanem máshol találtatik meg, az alperes vételéről világos bi- 

 zonyítmányt elő nem állíthatván, felperese három magához hasonlő 

 eskütárssal hitét letenni tartozik. Továbbá hogy az alperes, ha a' lovat 

 vásáron vettnek állítván, sem tanűt, sem olly egyént, ki az áldomást 

 szokás szerint megáldotta volna, elő nem állíthatna, akasztőfával bün- 

 tetendő. 



A' 35-ik czím a' perek' átküldéséről előadja: hogy a' székesegy- 

 házi helyetteseknek, és vármegyéknek törvényszékein indított, vala- 

 mint szinte a' füldesűr" székétől oda feljehbvitt perek is, — a' felpe- 

 resnek egyedüli esküje alá bocsátott vármegyei pereket kivévén , — é- 

 rettebb meghányás végett királyi curiához feljebbvitetni és átküldetni 

 szoktak, és hogy a' feljebbvitellel élő fél a' végitélet' hozatala utáni első 

 vagy legfeljebb második vármegyei törvényszéken az ítéleti és átkül- 

 dési levelet kivenni, és a' pert a birő által kitűzendő határnapra ki- 

 rályi curiához átvinni köteles, 's hogy máskép az ügy, kivévén ha az 

 elmulasztás nem a' feljebbvivő félnek, hanem a' jegyzőnek vagy bí- 

 ráknak részéről történt volt, elitélt dologgá válik, és az ítéleti levél 

 a' nyertes félnek kiadatván végrehajtásba vétetik. Végre 



A' 36-ikczímben előre bocsátván Verbőczy, hogy sokszor az eskü 

 keresztény ellen zsidóknak is odaitéltetik, szőről szóra előadja a' zsi- 

 dók' esküjének formáját , és egyszersmind megjegyzi: hogy az esküdni 

 akaró zsidónak nap felé fordulva, felső ruhába vagy köpönyegbe öltözve, 

 fejét zsidó kalappal födve meztelen lábon állania, 's a' törvény' könyvét 

 vagyis az úgy nevezett Mózses' tábláját kezével érintenie és tartania, 

 s az eskü' szavait ílly helyezetben mondania kell. 



