18 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEI. 
dolatsor található, mik társadalmunk mostani bonyodalmai közt az eligazodásra tö- 
rekvőnek zsinőrmértékül szolgálhatnak. 
Felbontatván a jeligés levél, a következő név tűnt elő, mint szerzőé: Benczur 
János. 
Költ Pesten, a magyar tudós társaság XVI. nagy gyűléseében, nov. 11. 1845. 
Dr. Schedel Ferencz m. k., 
titoknok. 
10. Jelentés a természettudományi osztálynak 1842-ben kihirdetett jutalmára 
érkezett pályamunkákról. 
Az 1842-ki köz ülésben kihirdetett ezen természettudományi jutalomtételre : ,,K?- 
vántatik hazánk éghajlatának természettudományi vizsgálatokon épült ismertetése, elő- 
adatván egyszersmind annak hatásai a növényi és állati eletre öt pályamunka érkezett, 
melyek közől a megbízott vizsgálók egyhangúlag kitüntették azt, melynek jelszava : 
,, Cest T histoire naturelle de son pays , geil faut le plus étudier", mely a kérdés min- 
den részleteit gazdag tapasztalással s a tudomány jelen állásához mérten fejti meg, s 
velős, szabatos és kellemes előadásával is ajánlkozik. 
Ehez legközelebb állónak az ily jelszavú értekezés itéltetett: ,, Velum meum non 
elevabis", mely kivált második , égbajlatunknak az állati életre való befolyását tár- 
gyaló, részében jeleskedik: s ezért ívenként négy arany tiszteletdíj mellett kiadatni 
határoztatott. 
Ezeken felül még azon munka, mely homlokán ily jelszót visel: ,, Adatokat keé- 
rünk alázatosan" dicséretet nyert. 
Felbontatván a két első munka jeligés levelei, kitűnt, mikép a koronázott mű 
szerzője Dorner József, m. kir. helytartósági gyakornok ; a másod rangúé pedig Tő- 
rök József orvos doctor s akad. lev. tag. 
Költ Pesten, a magyar tudós társaság XVI. nagy gyűlésében, nov. 11. 1845. 
Dr. Schedel Ferencz m. k., 
titoknok. 
11. Jelentés a Marczibányi-küldöttség által 1834-ben kitűzött Vitéz-fele 
jutalmakra érkezett pályamunkákról. 
A volt Marczibányi-Küldöttségnek 1834-ben kihirdetett következő kérdéseire : 
1. , Magyaráztassék meg a Karok és Rendeknek igazi esmeretők, s határoztassék meg , 
kik teszik a karokat és kik a rendeket Magyarországban"; — 2. ,, Volt-e fejedelmi fő ha- 
talom a magyar nemzetnél sz. István király országlása előtt? Milyen változást tett a ma- 
gyar polgári alkotmányon e nagy fejedelem ?" — 3. , Melyek a köznépnek közönségesebb 
nyavalyái Magyarországban? Miből erednel. és micsoda diaeteticai életmódjával lehet 
azokat megelőzni s elkerülni" — összesen négy, és pedig az első kettőre egy-egy, a 
