TITOKNOKI JELENTÉS 1846-RÓL. 97 
A történettudományi osztály kirekesztóleg hazai történettel s régiség- 
ismével foglalkodott. Nagy-Ajtai Kovács István beköszöntóúl azon kérdést 
fejtegette: hogyan áll a régi történetirás Erdélynek Magyarországhoz volt 
kapcsoltatása korszakára nézve? Jerney János a pacinacitáknak Constan- 
tinus Porphyrogenitus által említett nyolcz thémáiról s neveik értelméről 
értekezett; ismét ez más ízben a Kézai Simonnál hún temetőhelyképen 
előforduló Potentia városa fekvéséről; Péczely egy magyar krónikásnak 
szigeti Zrinyi Miklós haláláról való tudósítását czáfolgatta; Bártfay, Hor- 
váth Mihály, Luczenbacher és Waltherr különféle archaeologiai tárgyakat 
mutattak be s magyaráztak meg; b. Hammer József a budai felső hévvi- 
zek török iratú köve olvasását közlötte ; ismét Zuczendacher a nagy Lajos 
királynak némely pénzein előforduló szerecsenfőról értekezett stb. Egyik 
igen fontos részét ezen osztály tárgyalásainak egy magyar történeti kút- 
forrás-gyűjtemény tervének kidolgozása tette, mely a törvényhatóságok- 
nak fog ajánltatni azon végre, hogy annak eszközölhetésére az akademiá- 
nak országos segedelmet vivjanak ki. 
A mathematikai osztály üléseiben Gyóry Sándor a negyed emeletű 
egyenletekról. más izben a felsőbb egyenletekról értekezett; Vállas Antal 
a képzeleti gyökerek természetéről adta elő saját nézeteit; más izben egy, 
egyszerűségénél fogva nevezetes találmányt közlött, mint lehessen a fél- 
kerület hosszát megtalálni. Fest Vilmos a földsiklásokról vaspályákon szú- 
lott, s azon módokról , mik szerint azokat megakadályozhatni ; rendestagi 
széke elfoglalásakor pedig a légnyomatú vaspályákról olvasott. A hadtu- 
dományi alosztályban Ziss Károly Korponay hadi füldiratát ismertette; 
emez pedig a magyar újonczozási módszerről s annak hiányairól értekezett. 
A törvénytudományi szakhoz tartozólag először is három beköszöntő 
munkát kell említenem: Gorove Istráneét a képviselési rendszerről, Pau- 
ler Tivadorét az állodalmi jog alapjáról, és Szeztkirályi Zsigmondét a bá- 
nyászati jogról. Sztrokay Antal némely a jogtudomány történetéhez tar- 
tozó pontokat fejtegetett, mint: a , mathematicus" szónak a római tür- 
vénytárban és latin iróknál szokásba vett hibás értelméről , nem különben 
a törvény elleni szokás fonák következéseiről; más izben: a görögök sü- 
lyedéséről jogi tekintetben; ismét: minő tudomány áll a jogtudományhoz 
legközelebb, s mik ennek előnyei? Szlemenics Pál törvényeink történetét 
dolgozta az ausztriai ház alatt Rudolfig; Zsoldos Ignácz a( büntetés czéljai- 
