42 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEI. 
tatosrendi tanár, jeles természetrajzíró , végre Kovács Lajos , a tisza-vül- 
gyi társulat középponti igazgatója , bányászati készületei tekintetéből. 
— A külföld jelesei közól olyaknak jutott ez úttal az akademia mélta- 
tása , kik nemzetünk, vagy ez intézetünk iránt munkásságot és rokon- 
szenvet tanusítottak. Ezek: Fraehn Márton Keresztély európai hírű orien- 
talista Péterváratt; Degerando Ágost és Dussieux Lajos, magyar történet- 
írók a francziáknál ; Mittermaier Károly, heidelbergi tanár, híres jogtudós ; 
Baer Károly, pétervári academicus , nagy nevű természetvizsgáló ; Mandl 
Lajos, párizsi orvostanár hazánkfia, és Schueler Gusztáv jénai tanár, ki 
Kárpátaink földtani ismeretét gazdagította. 
Óhajtjuk , hogy ez erők hozzánk kapcsolásával minél szerencsésben 
mehessünk elő az elénkbe szabott pályán. 
TIZENÖTÖDIK KÖZ ÜLÉS TÁRGYAI. 
DECEMBER 20. 1846. 
1. Elnök megnyitó beszéde (1. felj. IV. sz. alatt). 
2. Titoknok előadása a társaság 1846-ki munkálatairól (1. felj. V. sz. 
alatt). 
3. Emlékbeszéd gróf Teleki Ferencz tiszt. tag felett, Döbrentei Gá- 
bor rttól , (1. alább VI. sz. alatt). 
4. Párhuzam a szepesi Kárpátok és bánsági Havasok között termé- 
szeti tekintetben , Frivaldszky Imre rttól. 
5. Kálmán király vég napjai. Történeti ballada, Garay János Ittól. 
6. A török hadiügy jelen mibenléte, MKorponay János hadtud. alosz- 
tályi Ittól. 
7—12. Olvastattak a következő hivatalos jelentések : 
7. Jelentés az 1840-tól 1845-ig megjelent mathematikai munkák legjobbjai- 
nak megjutalmaztaitásáról : 
Az 1840-től 1845-ig megjelent mathematicai munkák sorában az osztálybeli bí- 
rálatok nyomán legkitünőbbeknek találtattak a következők : 
I. A felsóbb analysis elemei Győry Sándortól és 
II. Felsőbb egyenletek Vállas Antaltól ; 
melyek közől az első érdekes sajátsággal adja elő a felső mathesis legfontosabb Eb 
értelmes előadás szigorú következetességgel párosítva vezeti a tanulót szép összelüg- 
