60 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEI, 
mia és astrologia rabszolgáivá, később hitvallási polemiák furkósaivá s 
végre tudós hiúskodás anyagaivá, miszerint soknak s közte sok lényegte- 
lennek , benmaradó és az emberiségre soha ki nem áradó tudása, véteték 
fő tudományos érdemúl és törekvési irányúl. Bennünket magyarokat sem 
kímélének meg egészen e visszaélési mételyek, mik Európát mintegy kor- 
szakonként foglalák el; a hitvallásos türelmetlenségnek tollcsatázásai so- 
káig rongálták hazánkat, a tudóskodás hiúsága pedig még nem rég se vala 
ismeretlen parókás és parókátlan fejeinknél; és noha a gondviselés meg- 
óva is bennünket a sötétebb visszaélésektól , a mysteriumok , alchymia és 
astrologia ferdeségeitól, de mére helyettök reánk egy más csapást, nem 
oly sötétet ugyan mint amazok, de jóval veszélyesebbet, t. i. Róma 
nyelvének és maradványinak annyira túlbecslését, sót bálványzását , hogy 
saját nemzetiségünket adnók érte áldozatúl. Ezen bálványzás okozá azt, 
hogy javát eróinknek és életkorainknak rávesztegetve, csak porában ha- 
ladhatánk Európa tudományos világának. 
Különösebben újabb korunké azon érdem, hogy a tudományos nyo- 
mozások és buvárkodások kivívásait az élet sok oldalú viszonyaiba viszi 
által , minélfogva a tudományok valódi mestereivé válnak az életnek. Mig 
a lángelméknek, a szunnyadó századok költögetőjének egy része a tudá- 
sok térein tesz újabb meg újabb foglalásokat , másik része ezen foglaláso. 
kat az élet sokféle használataiban teszi az emberiség közbirtokaivá. Így 
nyert az emberiség az iránytúben biztos kalauzt a megmérhetlen tengere- 
ken, így teszi a gőz szomszédokká sót alakitja egy családdá a legtávolabb 
fekvő nemzeteket, így szökell fel gyárakban, hutákban, bányákban és 
egyebütt az emberi korlátolt erő szinte bámulandó óriási hatalomig, így 
használja fel az ipar és szorgalomnak minden ága mind inkább nagyobb 
tökélyre a természetnek felfedezett titkait, így határozgatjuk meg már ma 
biztosabban nemzeti törvényekben , intézkedésekben a kormányi , nemzeti 
és polgár-osztályi viszonyokat, s több aféle. A világ haladása mindezek- 
ben bámulandó , s már magában eléggé tanusítja, hogy a halandó porban 
halhatatlan szikra rejlik. 
Jó hazánk mind ezen haladásra nézve alig tehete mind ez ideig 
egyebet, mint hogy szemtanúja legyen annak, s mennyiben körül- 
ményei és ereje engedé, némelyekben utánzója a külhaladás eredmé- 
nyeinek. Nem említem azt, hogy századokon keresztűl előbástyája va- 
