66 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEL 
s a belső népéletre vetnek s vetendenek ezek fényt; hanem nyelvünk ré- 
gibb történetére is. Így örömmel értjük a Zólyom és Korpona levéltárai- 
ban levő, nádorok , várkapitányok , alispánok, városok, erdélyi fejedel- 
mek számos hivatalbeli magyar irataikból az említett két városnak egy- 
kori magyar korát. Örömmel a Kolosvár városi levéltárban egy eredeti 
deák-magyar registrum létét 1453-ból, mely a világos évszámmal bíró 
magyar régiségek közt eddig alkalmasint a legrégiebb. Ez évben sikerúlt 
gróf Festetics Tasziló engedelméből Velykeei György 1522-ki zsoltárköny- 
vének lemásoltatása is, mely sárospataki codex néven ismeretes, s a keszt- 
helyi könyvtárt díszesíti. Mind ezek, a múlt években gyűjtöttekkel együtt 
-a Régi Magyar Nyelvemlékeknek már negyedfél kötetig haladt gyűjtemé- 
nyét becsesítendik , mihelyt az akademiának módja leszen e kiadást ismét 
folytathatni. 
Az összehasonlító nyelvészetet illetőleg három ülésbeli 
előadás említendő: Fogarasi János r. tagé, ki annak alapelveit fejtegette, 
s egy általa készített összehasonlító magyar szótárból czikkeket olvasott 
fel az osztályban; Kállay Ferencz r. tagé, ki a sibériai nyelveknek a ma- 
gyarrali rokonságáról értekezett, s kézirati glossáriumából olvasott; s 
Toldy Ferenczé, ki a nyelvek osztályozásáról s a finn és magyar nyelv 
viszonyairól adta elő nézeteit. 
A nyelvtudományi osztályhoz tartozólag felemlítendő még Szvorenyi 
József lev. tag beköszöntő értekezése a közmondások és példabeszédek 
szelleméről és vegyes elemeiról, és Szilágyi István lev. tagtól a magyar 
szótárirodalom történeti szemléje. 
II. Aphilosophiai osztály szőnyegén több érdekes tárgy fordúlt 
meg. Szilasy János rt. a különböző philosophiai szempontokat vizsgálván, 
ezek szerint különböző philosophiai rendszerek alakúlását állítá, melyek 
közt a nemzeti bölcsészet is helyet igényelvén, egy magyar bölcsészet lé- 
tezhetését bizonyította. Más alkalommal a világrendszer s egyes tárgyak 
philosophiai felfogásában követett különböző módszerekről s azok szélsó- 
ségeinek mi módon lehető közvetítéséről értekezett. Horváth Cyrill r. tag 
az isteneszme eredetét folytatólag vizsgálva, ez úttal azt a rationalismus 
stádiumán fejtette keresztűl. Szontagh Gusztáv rt. Ulrici legújabb mun- 
káját a bölcsészet alapelvéról kezdte bírálatilag megismertetni. Kállay 
Ferencz rt. a Sándorféle régi székely krónika után a pogány magyarok 
