88 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEI 
Lengjen a haza nemtóje sírodon ! s ne hagyja feledékenységbe enyész- 
ni díszetlen halmodat. Onnét emelkedjék szózata a nemzethez, ujjaival 
mutatván a kisded dombra, mely a hon javára annyi küzdelmekkel szer- 
zett megbecsülhetetlen tudományos és tapasztalati kincseket zárt magába, 
melyeknek. használatára nem érett még meg s nem ébredt fel azon kor , 
melyben futólag eltűnt létednek rövid napjait felemésztéd , s midón ébre- 
dezni kezdett, kiragadta azokat veled együtt kezéből egy véletlen csapás. 
Talán meg fogja érteni szózatát most vagy egykor, ha miveltségi kifejlő- 
dése derülő hajnalán ekképen intézi hozzá szavait : 
Nem pusztító harczok, ádáz háborúk, külső-belső viszálkodások és 
vérengzések teszik nagyokká és hatalmasokká a nemzeteket, nem az em- 
berektól írott törvénykönyvek holt betűi és szövevényei , nem fegyver és 
szóviták, nem a pénz és kereskedés csalfa mérlege, sem a gazdagságban 
áradazó nemzetek pazar fényúzésének s mulatságainak eltanulása, szint- 
úgy nem mint a nép erejét felemésztő kényszerített szorgalom. Ne higy- 
jetek azoknak, kik csak a külfényt csillogtatják szemetek elébe, hassa- 
tok mélyebben az okok és okozatok rejtett titkaiba, hogy a valóságot a 
képzelgés játékaitól meg tudjátok különböztetni. 
Látjátok-e miképen méri ki ama végetlen üregben egy embernek ér- 
telmi ereje a csillagok útját? Másik a térföld és tenger helyzeti viszonyait 
léptékre szedegetvén szabatosan szem elébe terjeszti, melyeknek segedel- 
mével ismét egy másik szélnek ereszti vitorláit az elláthatatlan oczeán 
sik hátán, egyenes irányban evez azon partok felé, melyeket mértföldek 
százai választanak s rejtenek el a tapasztalati érzékek előtt. Még is mint 
valamely járt úton hordja össze rólok egy halomra a tartományok és ég- 
hajlatok különféle terményeit, kincseit, gazdagságait. Amaz ott az ára- 
dozó hullámok habjait tartja fel s más útra téríti, melyek lecsilapodva 
engednek a tudományok intéző szavának, ellenben bosszúra dagadozva 
tépik szerteszét a gátakat, melyeket azoknak megvetésével a hiú önbi- 
zottság rakott elébük. Emez itt a súlyegyen és nehézkedés törvényeit s az 
erók egymásra hatásának viszonyait számlálgatja, s azokat rendszerébe 
illesztgetvén, bámulandó műveket alkot és hoz mozgásba, melyekben a ter- 
mészet egyiránt fáradhatatlan mint kifogyhatatlan erejének működése 
sokszorosan felülmúlhatja egész nemzetek összesített erejének munkás- 
ságát. Amaz a testek legvégső eloszthatatlan részecskéi egyesúltének arány- 
