98 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTÉNETEI. 
évet töltött, visszatért Debreczenbe , s itt 1792-ig mint iskolatanító oktatott. Ekkor 
külföldre küldetvén, Göttingában harmadfél évig mulatott a math., természeti és bölcsé- 
szeti tudományokban a legjelesb tanítókat hallva; és 1795-ben bölcsészettanárrá avat- 
tatván, beutazta éjszaki Németországot, Angliát és Belgiumot , honnan azon év novem- 
berében Debreczenbe visszatérvén, a neki szánva volt mathesisi és természettani tanszé- 
ket mint rendes, a bölcsészetit mint helyettes oktató elfoglalta. Munkái ; 1) Commentatio 
de summis cognitionis humanae principüis. Götting. 1795. Ar. 2) Moratis piilosophia (ma- 
gyar nyelven). Pest, 1802. 3) filozofusi Ethica. N.-Várad , 1804. 4) A rajzolás mester- 
ségének kezdete. ? darab. Debreczen , 1804 , 4r. Ezeken kivül vannak némely kfalotti be- 
szédei, a debreczeni naptár 1819. óta, s több rendbeli akademiai dolgozatok , miután 
1832-ben lev. tagúl elválasztatott. Tanszékét 1839-ben hagyta el, s nyugpénzt húzott 
mind haláláig , mely 1846. december 19. érte utól. 
HEAUZÁL KHMRE , 
természettudomány-osztályi lev. tag. 
Született 1799. január 11. Szegeden , hol atyja, egy m. gyalogezrednek akkor fő- 
kapitánya , tanyázott. Sikerrel végezett iskolái után szüléi kivánságára a m. kir. udv. 
tanácsnál kezdett hivatalkodni ; de belső hivatását követvén, nem sokára a gazdászati 
pályára lépett, s gróf Károlyi Lajos jószágai kormányzásában országossá vált jó hírt 
szerzett magának. A közre is kívánván kiterjeszteni hatását, előkelő és áldozatos részt 
vett a m. gazdasági egyesület megalkotásában, szóval, tollal és tettel munkált helyes 
gazdasági eszmék , ismeretek és gyakorlat terjesztésében , Rohonczon gazdasági intéze- 
tet alkotott, mely hogy nem volt tartós, nem ő volt oka. Az akademia őt 1833. nov. 
15. sorozta lev. tagjai közé. Nyomtatott írásai a következők: 1) Róza és Kálmán, be- 
szély. (Hebe , 1821.). 2) Nehány tekintet Magyarország földmivelésére (Gazdasági Tu- 
dósítások , 1837. I.). 3) Juhászati tisztek s némely juhászati viszonyok gr. Károlyi Lajos 
urodalmaiban (U. ott 1838. II.) 4) Melyik jelenleg a legjövedelmezőbb merinojuh, s mely- 
lyek tenyesztesenek fő elvei? (Rohonczi Közl. 1840. I.). 5) Saját jószágkezeleés , haszon- 
ber es a száztóli (U. ott 1841. I.). 6) Czikkek a Magyar Gazdában. Meghalt Bécsben, 
mártius 5, 1847. 
FÜLEPP JÓZSEF, 
természettudomány-osztályi lev. tag. 
Jeles bányatudós , az oraviczai bányásztársaság képviselője, Krassóvármegye tbí- 
rája, az akademia által 1835. sept. 14. választatott levelező taggá. Munkája: Bányá- 
szati műszógyűjtemeény, a társaság levéltárában. Meghalálozott Oraviczán , julius 17. 
1847. élete 57-dik évében. ( Többet adatok nem-léte miatt nem mondhatunk. 
