4 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
A székely nemzet most is, mint az oláhoknak Tuhutum által meg- 
hódíttatásakor, bántatlanúl hagyatván , önállásulag , függetlenűl élt Erdély 
keleti részében; de függetlenségéről nem sokára önkényt lemondott. Nem- 
zeti ósi alkotmányát biztosító egyezésre lépett diplomatia utján István ki- 
rálylyal és a magyar királyi korona védhatalma alá hajolt "). 
II. Gyula tettei eléggé mutatták, hogy a magyar nemzet sorsa in- 
tézésében nagyszerű hibát ejtett Árpád vezértanácsa, midőn Tuhutumnak 
megengedte Erdélyben egy második kis magyar hont alkotni; kezdet- 
ben ha nem egészen különt is, de folytában az éveknek mind inkább meg- 
különözhetót s megkülönzöttet attól, s már Gyula idejében ellenkép 
versenygót és küzdőt avval. Ily körülmények közt István király és ta- 
nácsosai, ha magyar nemzeti és bölcs politika szempontjából indulnak 
ki, mit mivelhettek volna hasznosabbat, üdvösebbet, mint az Árpád és 
tanácsnokai hibáját helyre hozni, s Erdélynek legalább magyar-birta és 
lakta részét Magyarországgal tökéletesen egygyé tenni, összesíteni? Ám- 
de ók ezt nem tették. Erdély Gyula leggyőzetése után sem lett Magyar- 
ország. Vármegyéi nem iktattattak, nem számittattak ezéi közé ?). Innen 
Magyarország királyai s rendei magok sem ismerték, nem mondották Er- 
délyt Magyarországnak, hanem tekintvén a két ország közt magasan emel- 
kedő, rengeteg erdőkkel borított hegysorokat, mondották: Erdókön 
túli részeknek : Partes ultrasilvanae, Partes transsilvanae ?). 
1) A nemes székely nemzetnek constitutióji, privilégiumai és a jószág leszállását tár- 
gyazó némely törvényes itéletei. Pest. 1818. 276—295. II. Birálói észrevételek 
Nagyajtai Kovács Istvántól: ,.Mikor telepedtek meg Erdélyben a szászok, 
mikor a székelyek? Colonia-e mind a szász mind a székely nemzet? Az 1533- 
ban régi levelekből készített kivonat hiteles, székely, historiai kútfő. A székely 
nemzet constitutiója eredete iránti nyilatkozások. Mik voltak a hún nemzet 
alaptörvénycikkelyei? Mik tartatnak a székely nemzet constitutiója alappont- 
jainak ? Királyoktól nyerték-e a székelyek mint colonisták constitutiójok alap- 
pontjait, vagy húnoktól öröklötték mint húnoknak maradékai?" Nemzeti Tár- 
salkodó. 1833. II. félesztendő. Kolosvár. 1833. 269—220. 305—318. 353—3658. II. 
Ezért mondatik a Hármas Törvénykönyvben is: , Regnorum Dalmatiae, Croatiae 
et Sclavoniae banus, vel vajvoda Transsilvanus non habet jurisdictionem 
judicandi in comitatibus regno Hungariae incorporatis." Decret. Tripart, 
Ládi E AMSZ S ő 
3) Már II. Béla 1138-ik évi levelében is látjuk: , In Ultrasilvanis Partibus sunt 
mansiones, gui sal dare debent, scilicet viginti guatuor millia salis." — Fejér, 
19 
