6 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
nem olvasztatott tökéletesen öszve a magyarországival: csak Magyarorszá- 
got nézte saját édes magyar honának 7"), s Erdélyt, a rengeteg erdőkön 
túl fekvót, úgy tekintette, mintha az kevésbbé volt volna magyar hon mint 
Magyarország; az erdélyi magyarokat megint úgy, mintha ezek kevésbbé 
voltak volna vérei mint a magyarországiak. Innen az, mi Erdélylyel és az 
erdélyiekkel történt — örömderíthető bár vagy elszomorító — nem bírt 
oly érdekkel hatni reája, sem oly részvétet költeni fel benne, milyent Ma- 
gyarország s ennek magyar lakói hasonló története. Önkényt következett 
aztán mindezekből, hogy Magyarország hajdani fiai közól még azok is, kik 
úgy álltak elő mint annak történetirói, bámulandó csekély figyelmet for- 
dítottak az erdélyi eseményekre , s ezek tömegéből képzelhetlenűl keveset 
méltattak arra hogy a magyarországiak között, tudomásául és tanulságául 
az utókornak, röviden bár, megemlítsék, még azon esetben is, midón 
azok imezekkel hasonneműek, fontosságuak voltak, vagy szorosan ezek ki- 
egészítéséhez tartoztak. 
Az Árpád-házból származott királyaink országlási politikájának 
egyik szembetünő iránya volt: külföldiekkel népesíteni be birodalmok 
néptelen helyeit. Már Kézai Simon a XIII. században III. László idejé- 
ben (1272—1290) élt történetirónk átlátta azt, és munkájában egy egész 
külön szakaszt irt arról ?). Számos családot sorolt elő, névszerint : olasz, 
spanyol, francia, cseh, morva, s kivált német földról Gejza herceg 
idejétől fogva Magyarországba áthonosítottat. Feljegyzette többekre néz- 
ve, melyik uralkodónk korában telepedtek itt meg, s elbeszélte némelyik 
régi honából kiköltöztének okát is. — De királyaink a külföldiek áthono- 
sítását — a gyarmatosítást — nem csak Magyar-, hanem Erdélyországban 
is folytatták. I. Gejza különösen nagy számu, német ajku gyarmatot szál- 
lított Erdély délszaki részébe a XII. században (1141—1161), és II. And- 
rás egy külön nemzetet teremtett tagjaiból. Mert Gejza gyarmatosai vala- 
mint Erdélybe jöttök előtt külön tartományokban éltek — némelyek Flan- 
driában, mások a német föld más vidékeiben — úgy Erdélyben is több 
csoportozatban külön tájakon laktak, egymással politikai kapcsoknál fog- 
1) ..Auia leges dudum approbatae ac consvetudines praedictorum regnorum Dalma- 
tiae, Croatiae ac Sclavoniae et Transsilvaniae certis in terminis et articulis a 
nostrae patriae, regni scilicet hujus liungariae legibus et consvetudinibus 
discrepare — videntur" etc. Decret. Tripart. P. III. tit. 2. 
2) Idézett kiadása 76—87. II. 
