RÉGI TÖRTÉNETIRÁSUNK ERDÉLYRE NÉZVE. 9 
lehet. A mellett mind azokat, miket a legkéjesb életet folytatni akaró ki- 
vánhat, dusabban termi meg mint akármelyik más ország." 
Megtették célzott hatásukat Veres ismételt szavai a vajdánál és elő- 
kelőbb hontársainál. Ezek hajlani kezdettek királyukká választani ót; az 
ezek választását nem akadályozni, szaporodott naponként az egyetértők 
száma. Mi eddig titkon, az most egész nyilvánsággal folytattatott. Kül- 
döttek jelentek meg a fóbb városokban is, ezeket egyetértésre, közös cse- 
lekvésre felhívók; s a melyek közólök a magyar királytól teljes elpárto- 
lásra nem birathattak: rávétettek legalább annyira, hogy szabadalmaik , 
kiváltságaik védelmére fegyvert emeljenek. 
El-beszárnyalta e történet hire egész Magyarországot. Mátyás ké- 
szült az erdélyieket személyesen megfenyíteni s engedelmességre téríteni. 
De ő, ki Erdélyben született s nevekedett volt, igen jól tudta: mily hosz- 
szak és szorosak a Magyarországból Erdélybe vezető utak, s ha csak ke- 
vés számu védőrökkel rakatnak is meg: ezek kedvező helyzetöknél fogva 
képesek lesznek a legerősebb hadserget feltartóztatni, sót veszélybe dön- 
teni. Ezen útaknak maga elótt elzáratását tehát megelőzendő, lovas és 
gyalog hadát rendkivüli sebességgel vezérelve, s a Nagy-Várad és Kolos- 
vár közti szoros úton akadályoztatás nélkül áthaladva, sokkal hamarább, 
mint gondolták, Erdélybe érkezett. Alig vonulhatott ki itt a hegyek kö- 
zól a térmezőre, szembe találkozott vele a felzendültek serege; de a nélkül 
hogy csatára szállott volna, vezérei által, kik hűségében nem bizhatá- 
nak, szétoszlattatott. Jött János is, a vajdakirály, a városok főbb hiva- 
talnokaival, s miután az egész lázadási történet okáról és folytáról férfias , 
őszinte vallomást tett Mátyásnak: lábaihoz borulva ennek, bocsánatért és 
Erdély szabadságai, kiváltságai megtartásaért könyörgött. A király re- 
ményt felül haladott kegygyel fogadta a könyörgőket. Bocsánatot igért 
mindenkinek, a lázadás indítóin és vezérlőin kivül. És igérte Erdély 
szabadságait és kiváltságait is megtartani "). 
Következetta főbb lázadók megbüntetése. Ennek meghatározása vé- 
gett Mátyás Tordán közgyűlést tartatott. Jószág-elvesztést, a honból örökre 
számüzetést határzott ez a király helybenhagyásával ; de voltak még is, kik 
sulyosabb büntetés alá jutottak. A tordai gyülésben nap jelöltetett ki, mely- 
nek eljötte előtt a számüzötteknek végkép távozniok kellett hazájokból, 
1) Ant. Bonfinii Historia Pannonica. Coloniae Agrippinae. 1690. Pag. 393—595. 
M. T. T.ÉVK. VIII. 2. 2 
